Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Poslušamo glasbo Petra Iljiča Čajkovskega, ki je januarja 2019 zvenela na koncertu cikla Mladi virtuozi Festivala Ljubljana. Takrat je v Viteški dvorani Križank nastopila ruska violinistka Elizaveta Glazunova, ki je večino svojega nastopa izvajala glasbo Čajkovskega, in sicer je nastop oblikovala kot vsebinsko zaokroženo celoto: začela in končala ga je z delom Spomin na ljubi kraj, vmes pa je izvedla še Valček in Melanholično serenado.
Z Elizaveto nastopa še pianistka Regina Glazunova.
839 epizod
Predstavljamo najboljše mlade glasbenice in glasbenike, ki so se posebej izkazali na različnih tekmovanjih, vsi v oddajah tudi zaigrajo.
Poslušamo glasbo Petra Iljiča Čajkovskega, ki je januarja 2019 zvenela na koncertu cikla Mladi virtuozi Festivala Ljubljana. Takrat je v Viteški dvorani Križank nastopila ruska violinistka Elizaveta Glazunova, ki je večino svojega nastopa izvajala glasbo Čajkovskega, in sicer je nastop oblikovala kot vsebinsko zaokroženo celoto: začela in končala ga je z delom Spomin na ljubi kraj, vmes pa je izvedla še Valček in Melanholično serenado.
Z Elizaveto nastopa še pianistka Regina Glazunova.
Tjaša Škvorc je januarja 2020 nastopila kot del cikla Mladi virtuozi Festivala Ljubljana. Glasbenica se je začela glasbeno izobraževati pri devetih letih na glasbeni šoli Krško. Prvo leto pod vodstvom Mateje Žarn Čepin, nato je bila osem let njena profesorica Eva Drolc, potem pa je na Konservatoriju za glasbo in balet v Ljubljani njen profesor postal Matej Šarc. V njeni interpretaciji bomo slišali Fantazijo Georga Philippa Telemanna, Šesti koncert za različna glasbila v B-duru Francoisa Couperina in Sonato za oboo in klavir Henrija Dutilleuxa.
Na začetku aprila 2019 je violinistka Ariana Puhar nastopila na koncertu cikla Dobimo se na Magistratu Glasbene mladine ljubljanske. Na spored je uvrstila deli dveh skladateljev, in sicer priljubljeno Sonato za violino in klavir v A-duru Cesarja Francka ter Koncertno fantazijo Carmen, op. 25 Pabla de Sarasateja, izvedla pa ju je ob klavirski spremljavi Aleša Puharja. Glasbenica se je rodila v vzhodni Švici v bližini meje z Liechtensteinom in Avstrijo, kjer je tudi odraščala, poleg tega pa vse od otroštva naprej redno obiskuje svoje stare starše v Ljubljani, rojstnem mestu svojega očeta. Violino se je začela učiti pri petih letih na glasbeni šoli v Liechtensteinu, potem pa je svojo pot nadaljevala na državnem konservatoriju v Feldkirchu v Avstriji in na glasbenem konservatoriju v Zuerichu. Od septembra 2017 je učenka glasbene gimnazije Carla Philippa Emmanuela Bacha in študentka pripravnice v razredu Nore Ghastain na univerzi za umetnost v Berlinu. Poleg tega svoje znanje pogosto dopolnjuje na mojstrskih tečajih s priznanimi profesorji v Nemčiji, Italiji in Švici.
Sredi novembra je bil v dvorani Slavka Osterca koncert cikla Ob klavirju Glasbene mladine ljubljanske, na katerem je nastopil tudi pianist Darko Arsov. Klavir študira na Akademiji za glasbo v Ljubljani, kjer je diplomiral v razredu Vladimirja Mlinarića, zdaj pa magistrski študij nadaljuje pri Aleksandru Serdarju. Bil je uspešen na številnih državnih in mednarodnih tekmovanjih v Severni Makedoniji, Srbiji in Črni gori. Udeležil se je številnih seminarjev pri priznanih pianistih in pedagogih, kot so: Đorđe Milojković, Jurij Kot, Ruben Dalibaltayan, Julia Gubajdulina, Aleksandar Serdar, Simon Trpčeski in drugi, poleg tega pa je tudi že vekrat nastopil (tudi v Ljubljani). Junija 2021 je z Orkestrom Opere SNG Maribor izvedel Koncert za klavir in orkester št. 1 v b-molu Čajkovskega. Ludwig van Beethoven: Klavirska sonata št. 23 v f-molu, op. 57, »Appassionata« odlomek Sergej Rahmaninov: Klavirska sonata št. 2 v b-molu, op. 36 Allegro agitato Non allegro - Lento Allegro molto
Poslušamo koncert iz cikla Ob klavirju, ki je bil na sporedu novembra lani v Kozinovi dvorani Slovenske filharmonije. Takrat je na njem nastopil pianist Jan Pušnik, ki je za svoj nastop izbral Nocturno poetico, op. 23 Janeza Matičiča in tehnično izjemno zahtevno Fantazijo v C-duru, op. 15, D760 - Popotnikovo Franza Schuberta. Pianist je na glasbeno pot stopil v glasbeni šoli Frana Koruna Koželjskega v Šoštanju, nato pa je šolanje nadaljeval na umetniški gimnaziji v Velenju. Njegovi profesorji na osnovni in srednji stopnji so bili Matjaž Železnik, Jelka Hrovat in Sanja Mlinar Marin. Študij klavirja je nadaljeval v razredu Hinka Haasa na akademiji za glasbo v Ljubljani, študijsko leto 2019/2020 je preživel na Poljskem - v Krakovu je z izmenjavo Erasmus študiral pod vodstvom Mariana Sobule - zdaj pa študij nadaljuje ob pomoči mentorice Dubravke Tomšič Srebotnjak.
17-letni kitarist Matija Skrt, učenec Glasbene šole Nova Gorica v razredu Barbare Gorkič, je na lanskem TEMSIG-u v svoji kategoriji osvojil vseh 100 točk in prejel posebno nagrado za najboljšo izvedbo obvezne skladbe ter za najboljšo izvedbo skladbe slovenskega skladatelja. Prisluhnili bomo posnetkom z različnih koncertov, na katerih je nastopil v zadnjem času, svojo glasbeno pot pa nam bo predstavil sam. Med drugim je povedal tudi, kakšno glasbo rad posluša, kateri koncert in zakaj mu je ostal najbolj v spominu in kaj namerava študirati v prihodnje.
Giulio Greci je v začetku decembra nastopil s pianistko Sae Lee, in sicer kot del cikla Mladi virtuozi Festivala Ljubljana. Izvedla sta: Camille Saint-Saëns in Eugene Ysaye: Capriccio po etudi v obliki valčka št. 6, op. 52, Sergej Prokofjev: Sonato za violino in klavir št. 2 v D-duru, op. 94bis Violinist je študiral na konservatoriju Jacopa Tomadinija v Vidmu in na ljubljanski Akademiji za glasbo pod vodstvom Vasilija Meljnikova, študij pa nadaljuje na konservatoriju v Amsterdamu pod vodstvom llye Gruberta in akademiji Walterja Staufferja v Cremoni, kamor ga je povabil Salvatore Accardo. Poleg tega svoje znanje dopolnjuje tudi pod vodstvom priznanih violinistov in se redno udeležuje tekmovanj za mlade glasbenike, na katerih dosega lepe rezultate. Nastopa kot solist in komorni glasbenik, nastopal pa je tudi že kot solist z orkestrom, in sicer z Orkestrom videmskega konservatorija ter orkestrom AUDiMuS.
Teja Udovič Kovačič se je kot deklica navduševala nad igranjem domačega pianina, zato so jo starši že pri petih letih vpisali v glasbeno šolo, kjer je začela igrati klavir. Čez dve leti je začela obiskovati še ure harmonike pod vodstvom svoje mame in ugotovila, da se instrumenta odlično dopolnjujeta, kmalu po prvih koncertnih nastopih pa je spoznala, da zelo rada nastopa in da si želi vse življenje poustvarjati glasbo. V srednji šoli se je odločila, da opusti klavir, in od takrat naprej vadi harmoniko. Takrat je bil njen mentor Slavko Magdič, potem se je vpisala na ljubljansko Akademijo za glasbo, kjer je njen profesor Borut Zagoranski, zdaj pa študira v Strasbourgu prek študentske izmenjave Erazmus. Kdo je tam njen profesor, kaj počne, preden stopi na oder, in katero glasbo najraje izvaja sama, bo povedala sama, poslušali pa bomo tudi odlomke s koncerta, na katerem je izvajala dela Beria, Šmiteja in Händla.
Polona Plaznik je v začetku leta prejela študentsko Prešernovo nagrado Akademije za glasbo za poustvaritev Kunigunde v Bernsteinovi operi Kandid, ki jo je novembra 2020 izvedla s študenti Akademije za glasbo (solisti, zborom in orkestrom). Ob tej priložnosti smo jo povabili, da sama nekoliko predstavi svojo glasbeno pot, ki se je začela z violončelom, za petje pa se je sopranistka odločila šele pozneje. Polona Plaznik je svojo glasbeno pot začela leta 2004 na Glasbeni šoli Frana Koruna Koželjskega Velenje z igranjem violončela, kjer je opravila nižjo glasbeno šolo. Že takrat je kazala veliko zanimanje za petje, zato je šolanje nadaljevala na Umetniški gimnaziji Velenje, smer petje, najprej v razredu Dušanke Simonović in potem še Janka Potočnika. Že kot dijakinja je pela v različnih zborih, komornih zasedbah in muzikalih in leta 2015 uspešno dokončala to šolanje. Po končani srednji stopnji se je vpisala na Akademijo za glasbo v Ljubljani, kjer je študentka Matjaža Robavsa. Udeležila se je že tekmovanja TEMSIG, na katerem je leta 2016 osvojila srebrno priznanje, leta 2019 ob srebrnem priznanju še 3. nagrado. Leta 2018 je na Mednarodnem pevskem tekmovanju v Mariboru osvojila zlato priznanje in 2. nagrado. Predstavila se je tudi kot solistka ob spremljavi Simfoničnega orkestra Akademije za glasbo Ljubljana in Simfoničnega orkestra SNG Maribor. Zaposlena je v Zboru Slovenske filharmonije.
Viktor Radič je v začetku leta za izvedbo Koncerta za klavir in orkester Sergeja Prokofjeva prejel študentsko Prešernovo nagrado Akademije za glasbo z Orkestrom SNG Maribor in ob tej priložnosti smo ga povabili pred mikrofon, da sam kaj več pove o svoji glasbeni poti. Klavir je najprej študiral pod vodstvom Ivane Branovački, nato pa je šolanje na srednji stopnji nadaljeval pod vodstvom Srđana Dalagije na Glasbeni šoli Isidorja Bajiča v Novem Sadu. Prvo stopnjo študija je končal pod vodstvom Lidije Stankovič na Fakulteti glasbene umetnosti v Beogradu, nato pa se je odločil za nadaljevanje študija na Akademiji za glasbo v Ljubljani v razredu Tatjane Ognjanovič. Je dobitnik več nagrad na državnih in mednarodnih tekmovanjih v Srbiji in drugod. Nastopal je v pomembnejših koncertnih dvoranah v Beogradu in na festivalih v Srbiji ter na Kosovu. Udeležil se je mojstrskih tečajev in delavnic pri Arbu Valdmiju, Svetlani Bogino, Brunu Caninu in Aleksandru Madžarju.
Ob začetku leta posvečamo pozornost prejemnikom študentskih Prešernovih nagrad akademije za glasbo, med katerimi je tudi skladateljica Ana Zlobko. Svojo glasbeno pot začela z učenjem violončela in klavirja na glasbeni šoli Trebnje, nadaljevala jo je na konservatoriju za glasbo in balet v Ljubljani, in sicer s kontrabasom na oddelku za džez in zabavno glasbo, po maturi pa se je vpisala na akademijo za glasbo ter študirala kompozicijo v razredu Janija Goloba. Nagrado je prejela za skladbo Secrets I in II, poleg odlomka iz tega dela pa bo zazvenel še odlomek iz njenega Jazzovskega koncerta za klarinet in pihani orkester. Obe deli bo sama opisala, povedala pa bo tudi kaj več o svojem ustvarjalnem procesu in glasbeni poti.
Iztok Kocen je en izmed prejemnikov študentske Prešernove nagrade Akademije za glasbo za akademsko leto 2020/2021, in sicer jo je prejel kot dirigent za izvedbo Mahlerjeve Simfonije št. 1 z orkestrom Hiše kulture Celje. Kako se zdaj spomni tega koncerta, kaj si še želi dirigirati in kako je zavil še v svet kompozicije, bomo slišali ob izvedbah dveh njegovih del: Speechless water ter to those torn away from an embrace, za sopran in orkester, ki je krstno izvedbo doživelo 20. januarja v Mariboru.
Matic Romih je pred kratkim prejel študentsko Prešernovo nagrado Akademije za glasbo, in sicer za izdajo avtorskega digitalnega albuma Horizon. „Obzorje/Horizon je naravno presečišče zemeljskega površja in vesolja ter v odnosu med njima predstavlja skupno točko – kjer se z ene strani mešajo barve nestvarnosti neskončnega vesolja ter domišljije, z druge pa zemeljska realnost in občutek za čas. Tako skupaj skrbita za smiselno obliko in celovitost glasbe.“ Skladateljev glasbeni opus zajema vse od solističnih in komornih sestavov, otroškega muzikala Dorimu, komorne mini opere Gaja do zborovske in orkestralne glasbe, kot je delo Black Hole, premierno izvedeno leta 2019 s Simfoničnim orkestrom RTV Slovenija. Za poslušanje ob tokratnem pogovoru je izbral skladbe Particles, Ena ptička priletela in Kvartopirci.
Kakšne so prstne blazinice harfistke, ki vadi več ur na dan, kako spremlja koncerte kolegov harfistov in katero glasbo najraje sama izvaja? Poleg pogovora z glasbenico prisluhnite še odlomku iz dela Saga Žarka Živkovića in sklepnemu delu Koncerta za harfo in orkester Francoisa Adriena Boieldieuja, za izvedbo katerega je Lara Pelikan prejela študentsko Prešernovo nagrado. Lara Pelikan je svojo glasbeno pot začela pri osmih letih v glasbeni šoli Celje. Najprej je bila učenka Daliborja Bernatoviča, nato pa jo je skozi osnovno in srednjo stopnjo poučevala Erika Frantar. Nižjo glasbeno šolo je končala leta 2012, nato pa je svojo pot nadaljevala kot dijakinja umetniškega programa na I. gimnaziji v Celju. Leta 2016 se je vpisala na Akademijo za glasbo v Ljubljani v razred Mojce Zlobko Vajgl. Uspešno se je predstavila na raznih domačih in mednarodnih tekmovanjih, na katerih je osvojila več zlatih, srebrnih in bronastih plaket ter nagrad. Skozi vse šolanje se je redno udeleževala seminarjev in mojstrskih tečajev pri priznanih domačih in tujih harfistih (Mag. Diana Grubišić Ćiković, Coline-Marie Orliac, Patrizia Tassini, Marie-Pierre Langlamet, Moira Karen Vaughan, Irina Zingg, Stephen Fitzpatrick, Gunnhildur Einarsdottir). Aktivno je sodelovala z različnimi orkestri (Pihalni orkester GŠ Celje, Simfonični orkester GŠ Celje, Simfonični orkester GŠ Ravne na Koroškem, Pihalni orkester Akademije za glasbo Ljubljana).
Anja Šinigoj je študentsko Prešernovo nagrado Akademije za glasbo prejela za izjemne umetniške dosežke na solističnih recitalih in opernem odru v akademskem letu 2020/21. Prisluhnite pogovoru z glasbenico, v katerem bo povedala, kako je študij angleščine in nemščine zamenjala za študij petja, kakšno glasbo rada izvaja in kako deluje v svetu zborovske glasbe. Anja Šinigoj je glasbeno pot začela z učenjem klavirja v Glasbeni šoli Nova Gorica, pozneje pa je nadaljevala na Konservatoriju za glasbo in balet Ljubljana, kjer je maturirala v razredu profesorja Sijavuša Gadžijeva. Učenje petja je začela v razredu prof. Tatjane Vasle na Konservatoriju za glasbo in balet Ljubljana, od leta 2016 pa se izobražuje na Akademiji za glasbo v Ljubljani v razredu izr. prof. Barbare Jernejčič Fürst. Prejela je nekaj zlatih plaket na državnih in mednarodnih tekmovanjih (TEMSIG, Mednarodno tekmovanje solo pevcev ''Lazar Jovanovič'' v Beogradu in mednarodno tekmovanje ''Bruna Špiler'' v Herceg Novem, IMMCC Maribor). Leta 2019 je sodelovala v projektu Mini opere, kjer je kot solistka nastopila v Anatomiji misli Mateja Kastelica in v Uspavanki v sobi brez oken Federice Lo Pinto. Leta 2020 je nastopila v operi Julija Aleša Makovca v vlogi Luize Pesjakove, letos pa v vlogi Stare dame v Bernsteinovi opereti Kandid. Lani je v koncertni izvedbi Mozartove Figarove svatbe nastopila tudi kot Cherubino, letos pa v vlogi Berte v Rossinijevem Seviljskem brivcu. Pela je v različnih zborih, zdaj je zaposlena kot pevka v opernem zboru SNG Opera in balet Ljubljana. Bila je tudi članica vokalno-instrumentalne skupine Ridiamo. Kot solistka je nastopila s Simfoničnim orkestrom NOVA filharmonija, s Simfoničnim orkestrom Domžale-Kamnik, Komornim godalnim orkestrom Slovenske filharmonije, Baročnim orkestrom Akademije za glasbo Ljubljana ter Opernim orkestrom SNG Opera in balet Ljubljana in Opernim orkestrom SNG Opera in balet Maribor.
Marko Erzar je Prešernovo nagrado akademije za glasbo prejel za poustvaritev vlog Voltairja, Panglossa in Martina v Bernsteinovi operi Kandid. Poslušajte pogovor z baritonistom, v katerem bo predstavil svojo glasbeno pot in povedal, kako skrbi za svoj glas, z nami pa bo delil tudi to, v katere operne vloge bi se še rad prelevil.
Harfistka Taja Rijavec je začela igrati harfo pri sedmih letih na Konservatoriju za glasbo in balet Ljubljana v razredu Anje Gaberc. Že v nižji glasbeni šoli je začela redno nastopati in prejemati nagrade na tekmovanjih. Leta 2015 je bila na Konservatorij za glasbo in balet Ljubljana sprejeta kot dijakinja, njena profesorica pa je ostala Anja Gaberc in pod njenim vodstvom je Taja Rijavec tudi maturirala. Zdaj študira na Konservatoriju v Maastrichtu pod mentorstvom Anneleen Lenaerts. Konec oktobra je nastopila na koncertu cikla Mladi mladim Glasbene mladine ljubljanske v Klubu Cankarjevega doma in se tam občinstvu predstavila z izvedbo del Alojza Srebotnjaka Gabriela Faureja in Benjamina Brittna.
Patricija Avšič se je v začetku decembra udeležila mednarodnega violinskega tekmovanja Jenoeja Hubaya za violiniste iz srednje- in vzhodnoevropskih držav, mlajše od 20 let. Potekalo je v Miskolcu na Madžarskem pod pokroviteljstvom Festivalne akademije Budimpešta. V svoji starostni skupini (2. kategorija izmed štirih) je Patricija osvojila absolutno prvo mesto ter dve posebni nagradi: solistični nastop s filharmonijo iz Budimpešte in samostojni koncert na priznanem festivalu na Madžarskem. S svojim igranjem je bila najopaznejša violinistka tekmovanja, o kateri so veliko govorili tako preostali tekmovalci kot tudi poslušalci in člani žirije, ki ji napovedujejo velike uspehe in kariero koncertne solo violinistke. Po zmagi je kot prvonagrajenka svoje kategorije nastopila še na zaključnem koncertu in z izvedbo zahtevne skladbe Mauricea Ravela Tzigane še enkrat navdušila občinstvo ter sklenila štiridnevno tekmovanje.
Poslušamo drugi del koncerta, na katerem je 9. novembra 2021 nastopila violinistka Manca Rupnik in s pianistom Patrickom Leungom izvedla Sonato za violino št. 3 v d-molu, op. 108 Johannesa Brahmsa. Manca Rupnik je pouk violine začela v Glasbeni šoli Vrhnika, nato svoje izobraževanje nadaljevala na Konservatoriju za glasbo in balet v Ljubljani ter pozneje še na Univerzi Mozarteum v Salzburgu v razredu Igorja Ozima. Leta 2019 je tam diplomirala v razredu Rainerja Schmidta, zdaj pa je pod njegovim vodstvom še študentka magistrskega študija. Je prejemnica prvih nagrad na državnih in mednarodnih tekmovanjih tako solistično kot z zasedbo Klavirski trio Rupnik, v kateri igra z bratoma. Večkrat se je predstavila na recitalih, kot solistka je nastopila z več orkestri in je prejemnica dveh Škerjančevih nagrad Konservatorija za glasbo in balet v Ljubljani. Igra na violino goslarske mojstrice Katharine Abbühl (Aleksander Krilov Sub spirito 1999) iz Cremone.
Poslušamo posnetek koncerta, ki je potekal 9. novembra 2021 v Rdeči dvorani Magistrata v organizaciji Glasbene mladine ljubljanske. Na koncertu je nastopila hornistka Ana Mir in s pianistko Majo Klinar izvedla Paul Dukas: Vilanela Ludvig van Beethoven: Sonata za rog in klavir v F-duru, op. 17 Olivier Messiane: Medzvezdni klic Ana Mir je svojo glasbeno pot začela v Glasbeni šoli Škofja Loka v razredu profesorja Igorja Maroševiča in pozneje Alojza Kompana, potem pa se je vpisala na Konservatorij za glasbo in balet v Ljubljani, kjer je bil njen profesor Metod Tomac. Zdaj je študentka tretjega letnika na Akademiji za glasbo v Ljubljani pri profesorju Boštjanu Lipovšku. Je prejemnica različnih nagrad in priznanj na mednarodnih in nacionalnih tekmovanjih. Sodeluje v različnih komornih sestavih, orkestrih in kot vsestranska glasbenica pogosto sodeluje z različnimi orkestri v Sloveniji in v tujini, med drugim tudi s Slovensko filharmonijo. Leta 2021 je uspešno opravila avdicijo in se pridružila Orkestru ljubljanske Opere.
Poslušamo koncert, ki je potekal julija kot del poletnega festivala Solo e da Camera Akademije za glasbo in na katerem je nastopila sopranistka Aleksandra Radovanović s pianistom Igorjem Vićentićem. Aleksandra Radovanović je svojo glasbeno pot začela na Glasbeni šoli Ljubljana Moste-Polje, nato je študij petja nadaljevala na Konservatoriju za glasbo in balet Ljubljana v razredu Edite Garčević Koželj, nato pa še na Deželnem konservatoriju v Celovcu v razredu Gabriela Lipuša, kjer je leta 2016 z odliko diplomirala iz instrumentalne in pevske pedagogike. Leta 2019 je uspešno opravila sprejemni preizkus za magistrski študij petja na Akademiji za glasbo v Ljubljani, kjer študira v razredu Barbare Jernejčič Fürst. S partnerjem, pianistom Igorjem Vićentićem, si prizadevata za obuditev samospevov skladatelja in dirigenta Mirka Poliča, ki sta jih uvrstila tudi na spored tokratnega koncerta. Edvard Grieg: ŠEST PESMI | SECHS LIEDER, OP. 48 Gruß (Heinrich Heine) Dereinst, Gedanke mein (Emanuel Geibel) Lauf der Welt (Ludwig Uhland) Die verschwiegene Nachtigall (Walther von der Vogelweide) Zur Rosenzeit (Johann Wolfgang von Goethe) Ein Traum (Friedrich Bodenstedt) Mirko Polič: EJ, MAČICE (Oton Župančič) TIHO PRIHAJA MRAK (Oton Župančič) ČE NA POLJANE (Josip Murn - Aleksandrov) KAKOR ŠUM CEFIROV (Silvin Sardenko) USPAVANKA (Vida Jeraj) ROMANCA (Gregor Koritnik - Griša) MENE NI POŽELA KOSA (Alojz Gradnik) ČEZ NOČ (Oton Župančič)
Neveljaven email naslov