Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Praznina in odprtost morja sta pomembni kakovosti obalne promenade med Koprom in Izolo. Na tem odseku imamo tudi naš edini travnik pozejdonke. Tu sta še stoletni drevored pinij in arheološko območje Viližan. To so edinstvene naravne danosti in kulturne vrednote naše obale. Še pred šestimi leti je bila nekdanja regionalna cesta polna vozil, danes so na njej rekreativci, kolesarji, sprehajalci, poleti tudi kopalci. Na dveh točkah imajo na voljo sanitarije, tuše, klopi, urejene dostope do morja. Kljub temu nameravata sosednji občini ta 3 in pol kilometre dolg odsek še naprej urejati. Kaj bosta morali pri tem upoštevati in za katere naravovarstvene pogoje ne sme biti nobenih morebitnih obvozov, pa v tokratni oddaji preverja Lea Širok.
383 epizod
V oddaji bomo raziskovali teme, povezane s pomorstvom. Še bolj se bomo posvetili vprašanjem varovanja in zaščite občutljivega slovenskega in svetovnega morskega in priobalnega okolja. Predvsem pa bomo pripovedovali zgodbe. Zgodbe ljudi, ki od morja živijo, ali pa so z njim tako ali drugače tesno povezani.
Praznina in odprtost morja sta pomembni kakovosti obalne promenade med Koprom in Izolo. Na tem odseku imamo tudi naš edini travnik pozejdonke. Tu sta še stoletni drevored pinij in arheološko območje Viližan. To so edinstvene naravne danosti in kulturne vrednote naše obale. Še pred šestimi leti je bila nekdanja regionalna cesta polna vozil, danes so na njej rekreativci, kolesarji, sprehajalci, poleti tudi kopalci. Na dveh točkah imajo na voljo sanitarije, tuše, klopi, urejene dostope do morja. Kljub temu nameravata sosednji občini ta 3 in pol kilometre dolg odsek še naprej urejati. Kaj bosta morali pri tem upoštevati in za katere naravovarstvene pogoje ne sme biti nobenih morebitnih obvozov, pa v tokratni oddaji preverja Lea Širok.
V oddaji Morje in smo se tokrat odpravili po poteh znamenitih zgodovinskih odprav, s katerimi je človek v poznem 19. stoletju dosegel tudi najhladnejšo celino. Antarktiki je namreč namenjen muzej v Trstu, ki smo ga obiskali. Med drugim smo izvedeli, da v mrzlem morju celine ob južnem polu živijo ribe z modro krvjo. V piranskem muzeju školjk pa smo se prepričali, da si tihomorska školjka zeva, ki so jo v Piranu hudomušno poimenovali Liza, res zasluži naziv orjaška.
V prvi oddaji Morje in mi bomo skupaj zaveslali v novo leto. A to ne bo običajno veslanje, saj bomo veslali stoje. Tako, kot je tradicija v Benetkah. Več o tem zahtevnem načinu veslanja nam bodo povedale članice piranske skupine Amalie Petronio in Duške Žitko, ki na čolnu topo kot edina skupina pri nas trenira beneško veslanje. Slišali boste tudi, da nekateri plavajo v morju vse leto in je sicer tradicionalni portoroški novoletni skok v morje zanje le 'prijetna osvežitev'. V morski abecedi pa podrobneje predstavljamo čoln topo.
V Sloveniji imamo očitno zelo dobre ribiče. Tudi športne. Najboljši športni ribič na svetu v ribolovu s palico z zasidranega čolna živi namreč v Ankaranu, ime pa mu je Dejan Struna. Ribe je začel loviti že kot otrok, svetovni prvak pa je postal že pri 23-ih letih. Kot pravi, je uspešen športni ribolov 'improvizacija brez konca', v kateri se prepletajo razumevanje vsakokratne okolice in spremenljivih ribolovnih razmer. Dejana Struno smo povabili v tokratno oddajo Morje in mi, v kateri nam je razkril svojo strast do športnega ribolova, podrobnosti tekmovanj in poudaril, da "mu morje daje energijo".
Neveljaven email naslov