Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Kvartet džeZZva na plošči Clearness črpa iz kopice idej vseh štirih instrumentalistov. Termin jazz je kljub svoji širini preozek, saj na plošči glasbeni motivi skačejo tudi v progresivno rokovsko sfero in fusion. Več o delu štirih glasbenih zanesenjakov pa kitarist Iztok Rodež.
Kvartet džeZZva na plošči Clearness črpa iz kopice idej vseh štirih instrumentalistov. Termin jazz je kljub svoji širini preozek, saj na plošči glasbeni motivi skačejo tudi v progresivno rokovsko sfero in fusion. Več o delu štirih glasbenih zanesenjakov pa kitarist Iztok Rodež.
Kvartet džeZZva na plošči Clearness črpa iz kopice idej vseh štirih instrumentalistov. Termin jazz je kljub svoji širini preozek, saj na plošči glasbeni motivi skačejo tudi v progresivno rokovsko sfero in fusion. Več o delu štirih glasbenih zanesenjakov pa kitarist Iztok Rodež.
Kvartet džeZZva na plošči Clearness črpa iz kopice idej vseh štirih instrumentalistov. Termin jazz je kljub svoji širini preozek, saj na plošči glasbeni motivi skačejo tudi v progresivno rokovsko sfero in fusion. Več o delu štirih glasbenih zanesenjakov pa kitarist Iztok Rodež.
Stella je mlada pevka in navdušenka nad umetnostjo. Piše in sklada že dlje časa, zadnji dve leti pa je posvetila tudi izdaji petih singlov in videospotov. Poleg njih je na prvenec Ta neki neki uvrstila tudi novejše skladbe in celo eno v japonščini, ki je njena velika fascinacija. O poteku ustvarjanja albuma, svojih vzornicah in marsičem zanimivem, je spregovorila na večernem obisku.
Na drugem samostojnem albumu Je kaj novega je glavno področje, s katerim se ukvarja kantavtor Jure Lesar, ljubezen. Zanima ga odnos med moškim in žensko v vseh pojavnih fazah, ki so, vsaka zase, izredno pomembne za naše bitje in bivanje. Jedro sodelavcev je ostalo enako kot na prejšnjem albumu, tokrat so možje še globlje posegli v podajanje idej in not. Organskost zvokov je tako zagotovljena in je še kako primerna za trenutno stanje duha.
Basist na klic se sliši malce neprimerno, ampak Anže Langus Petrović je ravno to. Od rosnih let ga spremlja glasbena zagnanost, tako je napolnil že debeli dve desetletji delovanja na slovenski sceni. Kot član skupin, spremljevalni glasbenik na odrih ali najeta studijska sila, je spoznal vse vidike tega posla. Ker pa ni ostal pri bas kitari in kontrabasu, je zadnja leta pridno skladal, obdeloval ideje in jih zlival v glasbene podobe. Pod imenom Dagi je izdal kantavtorski prvenec Mamin sin, na katerem slišite tudi kopico odličnih gostov in duetov.
Bobnar Ratko Divjak je skoraj štiri desetletja delovanja zabeležil kot član Big Banda RTV Ljubljana in pozneje Slovenija. V karieri je sodeloval tudi z mnogimi velikani jazza z evropskih in ameriških tal. Mnogokrat raje veliko več pove s palicami v rokah kot z besedo. Ratka Divjaka so za svojega vzeli tudi slovenski ljubitelji jazza, saj je plodno zaznamoval ta glasbeni milje. Ob njegovi sedemdesetletnici je izšla plošča Ratko Divjak & Friends - For 70 Years, na kateri ga spremlja pisana druščina virtuozov. Vsak je po svoje poseben, vsak je tudi popoln glasbeni entuziast, tako kot Ratko. Glavne niti pri nastanku plošče je imel v rokah kitarist in producent Primož Grašič, ki je z Ratkom obarval tokratno oddajo.
Društvo kočevskih glasbenikov ne miruje že od leta 2012. Kot vsako leto so njegovi člani tudi lani nabrali štirinajst skladb, ki nihajo od metala in rocka do popa, kantavtorske glasbe in elektronike ter jih uvrstili na deveto zbirko Kočevje špila… in svet se vrti. O izzivih, ki jih pred ekipo postavilo koronsko leto, pa več Nika Stefanišin in Nejc Čurič.
Peti studijski album tolminske skupine Feedback se imenuje Iztrošeni in predvidljivi fusion vzorci. Njegov hudomušni naslov pa glasbeno deluje ravno nasprotno kot bi marsikdo mislil. V ideji, da je v glasbi in konkretno v njihovem žanru že vse odigrano in posneto, ravno s tem nasprotujejo splošnemu prepričanju. Kot vedno je tudi nova glasba instrumentalna, v dveh desetletjih letih delovanja pa so postali idejno izredno zrela ekipa, ki na novi plošči samo potrjuje glasbeno rast. Ideje so možje zbrali po precej dolgem premoru, kakšni so bili vzgibi za ponoven zagon ansambla in kako so preživeli zadnja leta pa več v pogovoru, ki ga bo vodil urednik in voditelj Jernej Vene. Gost je bil bobnar Andrej Maver.
Štajerska prestolnica je že pred desetletji gojila veliko ljubezen do ameriškega countryja. V začetku osemdesetih let je veljala celo za slovenski Nashville. Iz številnih skupin so skozi leta izstopali posamezniki in predstavljali svoje ideje. Mitch O. je odrsko ime multiinštrumentalista in večstranskega umetnika Mitje Novaka, ki svojo glasbo postavlja predvsem na zven inštrumentov s strunami. Precej dolgo je trajalo, da se je odločil za samostojen projekt, ravno zato mu je vredno prisluhniti. Na prvencu Prebranec kroži med countryjem, bluesom, rockom, bluegrassom ter vokalnimi in inštrumentalnimi skladbami.
Pianist in skladatelj Bowrain je tik pred koronsko zaporo v Kinu Šiška izvedel kompleksno glasbeno kompozicijo, koncipirano kot potovanje skozi različne glasbene zvrsti. Obsežen korpus glasbenikov je njegove ideje prelil v stvarnost, ki so na voljo na albumu 2020 Seconds Alive. Tine Grgurevič - Bowrain je bil gost naše oddaje.
Skupina Sarcasm deluje od leta 1987 in sodi med legende slovenskega thrash metala. Album Pot v raj je glasbeno in tekstovno direkten, na njem člani skupine kot vedno opozarjajo na probleme in ponujajo svoje rešitve. Posneli so ga kot kvartet, saj sta pevske obveznosti prevzela kitarista Klemen Renko in Aleš Blaznik. Bend zaokrožata basist Vito Stričevič in bobnar Aleš Korošec, ki je bil gost naše oddaje.
V oddaji boste slišali del glasbe, ki jo najdemo na zbirki Savinjska ima svojo muziko 2020. Gre za tretjo izdajo zanesenjakov s tega konca Slovenije, le da je bila v prvih dveh letih združena bolj lokalno pod imenom Polzela ima svojo muziko. Zaradi velikega interesa ustvarjalcev se je ekipa odločila razširiti področje zajemanja novih glasbenih idej. Zbirko je predstavil Jurij Žohar, gonilna sila projekta, ki glasbeno diha od popa, do rocka, etna in metala.
Tudi leta 2020 je na domačem glasbenem prizorišču luč sveta ugledalo zajetno število albumov, digitalnih izdaj in / ali vinilnih plošč. Da, tudi ta trend se je po dolgih desetletjih dodobra (ponovno) zasidral na Slovenskem. Zato tudi ni možno našteti vseh imen, ki bi jih lahko predstavil v enourni oddaji. Pohvalno je, da je kljub nezavidljivemu položaju glasbenega sektorja v Sloveniji nove izide na različnih nosilcih dočakalo mnogo izvajalcev. Nekaterim je šla zapora javnega življenja celo na roko, ker so tako dobili več časa za ustvarjanje, ki ga sicer niso imeli.
Sandra Erpe je mlada, a vedno zrelejša opazovalka sveta in življenja. Razpotja in nove poti morda mladim predstavljajo še večje izzive kot starejšim. Sandri uspeva predvsem z mirnostjo in nežnostjo upočasniti vsakdanje divjanje. Na drugi plošči Samote potuje med glasbo in besedili, ki so ponekod dobila note, drugje ne. Zakaj da in zakaj ne, je razložila v naši oddaji.
Mariborska skupina Leonart deluje zadnjih šest let. V pretežno popovski zvok zajema marsikakšno noto od drugod, ki je morda ne bi pričakovali, kar daje njeni glasbi vedro širino in svežino. Drugi album Vrh sveta je s tem glasbeno bolj raziskujoč kot prvenec Visoko v nebo. O spremembah v delovanju skupine v zadnjih treh letih in pogledih na njihovo ustvarjanje bo zato bo zagotovo zanimivo prisluhniti pogovoru s pevcem Sebastijanom Lukovnjakom in basistom Martinom Počkarjem.
Štajerski sekstet Emil and the Detectives sestavljajo izkušeni mojstri svojih inštrumentov. Ne skrivajo ljubezni do jazza, v katerega dajejo tudi ščepce rocka in bluesa. Po prvencu Agora smo dokaj kmalu dobili drugi album Sandcastles, ki je interpretativno še bolj raziskujoč. Preverjenim ušesom bo zlahka splaval v podzavest in se zasidral v receptorje tistega dela poslušalstva, ki je odprto za zahtevnejše melodije, aranžmaje in inštrumentacije. Glasbo na plošči Sandcastles sta osvetlila basist Rastko Zager in kitarist Žarko Jankovič.
Trio Philammon ustvarja heavy fusion, zlitje metala, rocka in jazza. Jazzovske harmonije, menjave tempa, ritmov ter intenzivne kitarske in klaviaturske instrumentalne linije delajo njihovo glasbo drugačno glede na klasični metal in rock. Glasbeniki svoje široko znanje in sposobnosti skupaj z nekaterimi prominentnimi gosti usmerjajo v odprto formo in se žanrsko ne omejujejo. Philammon na prvencu The Call ob pomoči kitaristov ustvarjajo zanimivo glasbo, ki odpira ušesa ter vabi na popoln odklop in pobeg nekam, kjer ni štirih sten ali drugih omejitev. Njihovo delo je predstavil bobnar Grega Gorenšek.
Posavska rock skupina Grizl predstavlja drugo ploščo Pod pritiskom. V znani rokovski izraz vpleta hard rock, blues in klasični rock sedemdesetih let. Nekaj funka dodaja trdna ritemska sekcija, ob klaviaturah pa zvok polnita tudi dve mastno zveneči kitari. Morda za razliko od prvenca 17 mečev nova glasba zveni še bolj neposredno in močno, v besedilih pa skozi izpoved njenih članov opozarja tudi na trenutno stanje v družbi. Ploščo Pod pritiskom je predstavil klaviaturist Matjaž Predanič.
Skupina Pijammies se predstavlja s prvencem, na katerem ponuja zlitje jazza, funka in rocka. Gre za izvrstno odigrano instrumentalno glasbo, ki jo mladeniči v poplavi instantne pop produkcije živijo in ohranjajo. Naslanjajo se na velikane tovrstnega žanra izpred mnogih desetletij, ob tem pa nudijo tudi obilo nujnega lastnega zagona in zagretosti. Skladbe puščajo v kompleksnem svetu, vodilnim melodijam pa mnogokrat dodajajo dodatne dele, s čimer vdihnejo dolgim skladbam živahnost in zanimivost. O plošči Pijammies basist Jošt Lampret in kitarist Mark Žakelj.
Mladeniči iz skupine Buržuazija so bili prvotno usmerjeni v hard rock, zadnje leto in pol pa v glasbeni izraz postopoma uvajajo funk, pop in disco elemente. Smiselno celoto predstavljajo na prvencu LP. Če jim je uspelo ustvariti svež, energijsko nabit in poslušljiv zvok z nekaj dodatne globine, boste slišali v naši oddaji. O tem več kitarist Rok Molnar in bobnar Anže Mramor.
Obalni kantavtor Rudi Bučar na ploščo Kambjale so čase uvršča pretežno zgodbe, ki so odraz preteklih časov, primerja preteklost s sedanjostjo, zaznamuje pa tudi duh današnjih dni. Starejših časov se spominja s spoštovanjem in drobcem nostalgije, ob tem pa se veseli dni, ki so še pred njim.
Člani skupine Klon se napajajo na zapuščini rock `n` rolla in nekaterih njegovih podžanrov. V preteklih letih so izkušnje nabirali tudi v drugih skupinah, sočasno pa so nastajale ideje, ki so jih usmerili v skupno delo v novi skupini. Znajo vzpodbuditi razmišljanje o času, v katerem so nastale, ker so odraz stanja moderne družbe in sistema. Prvenec zveni moderno, ob tem pa ne izgublja sporočila pravega rocka. Več o glasbi skupine Klon na plošči 1 pa kitarist in pevec Gregor Videc.
Neveljaven email naslov