Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Vlada je sprejela petletni Nacionalni program ukrepov za Rome, katerega cilja sta izboljšanje položaja in pospeševanje socialne vključenosti, ter zmanjšanje socialne izključenosti pripadnikov romske skupnosti. Prednostna področja ostajajo enaka, novost je vsakoletna evalvacija programa. Potrjen nacionalni program ukrepov je eden ključnih dokumentov za romsko skupnost, pravi predsednik sveta romske skupnosti, Jožek Horvat Muc. Bolj dodelani bi morali biti ukrepi na področju zaposlovanja, sociale in bivanjskih razmer.
V nadaljevanju bomo predstavili mednarodni projekt Working Roma, s katerim Društvo za razvijanje prostovoljnega dela iz Novega mesta opozarja na nestrpnost do Romov pri zaposlovanju. Koordinatorka projekta, Tina Cigler pravi, da je še vedno večja ovira kot pomanjkanje izobrazbe, diskriminacija in da Romi ne morejo vstopiti na trg dela tudi zaradi tega ker so Romi.
Vključevanje Romov v družbo bo tema dokumentarnega filma, ki ga te dni v Sloveniji snemajo študentke družboslovne fakultete iz kanadskega Montreala v Sloveniji.
Z Meliso Baranja, letošnjo prejemnico fakultetne študentske nagrade, bomo raziskovali življenjske zgodbe slovenskih Rominj skozi perspektivo socialnega dela.
858 epizod
Prvo nacionalno stičišče vseh Romov, ki živijo v Sloveniji. Vsak ponedeljek ob 21.05 spoznavamo romsko kulturno in politično življenje, stališča do aktualnega dogajanja, predstavljamo uspešne posameznike in se pogosto odpravimo po Evropi in Svetu in tako povezujemo ljudi in dogodke, ki imajo romske korenine. V enourni oddaji tudi spregovorimo in zaplešemo po romsko. Elektronska pošta: nasepoti@rtvslo.si
Vlada je sprejela petletni Nacionalni program ukrepov za Rome, katerega cilja sta izboljšanje položaja in pospeševanje socialne vključenosti, ter zmanjšanje socialne izključenosti pripadnikov romske skupnosti. Prednostna področja ostajajo enaka, novost je vsakoletna evalvacija programa. Potrjen nacionalni program ukrepov je eden ključnih dokumentov za romsko skupnost, pravi predsednik sveta romske skupnosti, Jožek Horvat Muc. Bolj dodelani bi morali biti ukrepi na področju zaposlovanja, sociale in bivanjskih razmer.
V nadaljevanju bomo predstavili mednarodni projekt Working Roma, s katerim Društvo za razvijanje prostovoljnega dela iz Novega mesta opozarja na nestrpnost do Romov pri zaposlovanju. Koordinatorka projekta, Tina Cigler pravi, da je še vedno večja ovira kot pomanjkanje izobrazbe, diskriminacija in da Romi ne morejo vstopiti na trg dela tudi zaradi tega ker so Romi.
Vključevanje Romov v družbo bo tema dokumentarnega filma, ki ga te dni v Sloveniji snemajo študentke družboslovne fakultete iz kanadskega Montreala v Sloveniji.
Z Meliso Baranja, letošnjo prejemnico fakultetne študentske nagrade, bomo raziskovali življenjske zgodbe slovenskih Rominj skozi perspektivo socialnega dela.
Nocoj se odpravljamo na Brdo pri Kranju, kjer so v sklopu nacionalne konference obeležili kar tri pomembne dogodke. Vladni urad za narodnosti je predstavil končne rezultate nacionalne platforme za Rome SiFoRoma 5, končal se je tudi nacionalni projekt Romobilizacije in pobude RomaSam, 15. let delovanja pa je obeležil Romski akademski klub.
Inštitut za narodnostna vprašanja je prejšnji teden pripravil okroglo mizo o pomenu medijev za manjšinske skupnosti v Sloveniji. V okviru Radiotelevizije Slovenija poleg romskih oddaj ustvarjajo še mediji za italijansko in madžarsko narodno skupnost ter skupnosti iz nekdanje Jugoslavije. Kakšno vlogo imajo ti mediji pri širši prepoznavnosti manjšinskih skupnosti pri nas in povezovanju z večinskim prebivalstvom ter kako ti mediji nagovarjajo mlajše generacije v manjšinskih skupnostih? Odpravili se bomo še na bralne urice v vrtec Romano na Pušči.
Prinašamo novico o zamenjavi vodilnega mesta vladnega urada za narodnosti, ki v Sloveniji ureja položaj romske etnične skupnosti. Stanovanjska problematika romske skupnosti je eden večjih izzivov, ki jih skuša nasloviti tudi Stanovanjski sklad RS. Preverjamo kakšne so možnosti financiranja izgradnje neprofitnih stanovanj in zagotavljanje bivalnih enot po programih sklada. Odpravili se bomo še v Maribor, na plesno pripovedno predstavo, ki je v ospredje postavila potovanje Romov s karavani. Kot veleva tradicija, tudi tokratni prvi ponedeljek v mesecu prinaša glasovanje za skladbi minulega meseca Na domačem delu se za glasove poslušalcev borita skladbi Pandemo dua Harmelogic in Adeti Borikano, ki jo prispeva Muhamed Meety. Na tujem delu se za glasove potegujeta Ferus Mustafov s skladbo Dikman in Taraf Syriana feat. Dan Armeanca s skladbo Me dukhap tuke.
Pogovarjali smo se z veleposlanico Indije v Sloveniji, njeno ekscelenco, Namrato S. Kumar. Med drugim nam je zaupala, da so v Indiji odprli center, ki raziskuje romsko kulturo. Preverili smo tudi, kako poteka vključevanje učencev Romov na eni od osnovnih šol v Kočevju. Rubrika romskega jezika tokrat zaznamuje dan prijaznih besed.
Pot nas najprej vodi v občino Tišino, ki je v zadnjih letih poskrbela za boljše sobivanje Romov in večinskega prebivalstva in je edina občina v Sloveniji, ki ima v občinskem svetu kar tri Rome. Zavili bomo še v Mestni log, kjer smo preverili kako tam živi romska skupnost. O pomenu zdravja so govorili na posvetu v Mariboru, kjer zdravstvene storitve ponujajo tudi tistim, ki nimajo urejenega zdravstvenega zavarovanja. Predsednica državnega zbora pa je prejšnji teden gostila delegacijo romskih svetnikov, ki so opozorili na čedalje slabši ugled Romov v družbi.
Anzhelika Bielova iz Ukrajine je pri 27 letih odločna zagovornica pravic romskih in žensk na splošno; to jo je pred nekaj leti zaradi fizičnega napada skoraj stalo življenje. Pred leti je odprla tudi organizacijo, ki je danes zelo uspešna: Voice of Romni – Glas Rominj. Pogovor z Anzheliko Bielovo v tokratnih Naših poteh.
Občina Belitinci bo zaradi neprimernih bivanjskih razmer v tamkajšnjem romskem naselju zagotovila ustreznejši prostor in preselila Rome iz naselja. 11 občin v jugovzhodni Sloveniji bo začelo zbirati podpise za vložitev paketa sprememb petih zakonov, namenjenega reševanju romskih vprašanj. Obiskali smo še naselja v občini Grosuplje, kjer zaradi nelegaliziranih naselij v večini še vedno nimajo urejenega vodovoda, elektrike in kanalizacije.
Nocoj prinašamo informacijo o pilotnem projektu Hedrom, ki nudi dodatna strokovna izobraževanja učiteljem, ki dnevno delajo tudi z romskimi dijaki. Gre za mednarodno sodelovanje dveh izobraževalnih ustanov iz Hrvaške in Slovenije. V Bruslju pa je potekal tradicionalni Teden Romov, ki ga je skupaj z romskimi organizacijami v evropskem parlamentu s številnimi dogodki, predavanji in konferencami organizirala Evropska komisija Kot veleva tradicija, tudi tokratni prvi ponedeljek v mesecu prinaša glasovanje za skladbi minulega meseca, meseca januarja. Na domačem delu se za glasove poslušalcev borita skladbi Sekund ili dva zasedbe Balkan Boys in Sagapo, ki jo prispeva Muhamed Meety. Na tujem delu se za glasove potegujeta Babi x Mizo s skladbo Táncolj már in Sabor de Gràcia s skladbo Bella Ciao.
Prisluhnili bomo pogovoru z Marekom Chomnićem. Marek, ki je sicer po izobrazbi pravnik, dela kot direktor vladne sekcije za regijsko koordinacijo s poudarkom na delu z Romi na Slovaškem in predstavlja enega tistih primerov, ko izobražen Rom lahko zasede tudi visoko politično mesto. Ob koncu oddaje sledi še rubrika romskega jezika, ki je posvečena svetovnemu dnevu knjige in avtorskih pravic.
Oddajo bomo začeli z izjavo predsednice Republike Slovenije, Natašo Pirc Musar, ki je pretekli teden sprejela delegacijo predstavnikov romske skupnosti. Prinašamo še reportažo iz Gradca, kjer je bila uprizorjena gledališka igra Tezejev paradoks. V njej nastopajo Romi iz štirih različnih držav, ki ob sestavljanju ladje pripoveduje svoje življenjske zgodbe. Zbrali smo še vtise dijakov iz Črnomlja, ki so obiskali romsko skupnost v Prekmurju, to je obiskal tudi evropski poslanec Matjaž Nemec. Vse to bomo obogatili s pestrim glasbenim izborom Petra Barbariča.
Ob svetovnem dnevu Romov, 8. aprilu, so nekatere vladne in romske organizacije pripravile obeležja z namenom ozaveščanja ohranjanja romske kulturne identitete. Mi smo obiskali jih obiskali kar nekaj. Prinašamo reportažo s prireditve v novomeškem naselju Brezje Žabjak, mudili smo se še na slavnostnem obeležju v Mariboru ter na sprejemu kulturne ministrice v Ljubljani. Svoj praznik pa so Romi zaokrožili na osrednji prireditvi, ki je tudi letos potekala v Murski Soboti.
Minuli teden so kolegi in sestrske, televizijske romske oddaje Kaj govoriš obeležili 15. let od prve predvajanje oddaje, zato smo se pogovarjali z nekaterimi nekdanjimi in sedanjimi soustvarjalci. Preverili smo tudi katere so kakovostne igrače, ki pripomorejo k razvoju otroka, pogovarjali smo se tudi z mlado mamo, Natalijo Horvat, ki je na izbiro igrač postala pozorna, ko so zdravniki pri dveletnemu sinu zaznali znake avtizma. Kot veleva tradicija, tudi tokratni prvi ponedeljek v mesecu prinaša glasovanje za skladbi minulega dvomesečja. Na domačem delu se za glasove poslušalcev borita skladbi S tabo je izi Vlada Kreslina, Tea Collorija in Momento Cigano ter Manu Dalande Diallo. Na tujem delu se za glasove potegujeta Dimitris Mystakidis s skladbo Moirasma ter Faith in Branko s skladbo Mari Lon.
Nocoj smo za vas pripravili dva zanimiva pogovora, najprej se bomo pogovarjali s koordinatorko za romska vprašanja s Centra za socialno delo Maribor, Ljulje Grivec Beriša, ob koncu pa še z Rahelo Hojnik Kelenc, ki v svoji doktorski disertaciji raziskuje pojmovanje življenjske uspešnosti Romov.
Naše poti – Amare droma je prvo nacionalno stičišče vseh Romov, ki živijo v Sloveniji. V enourni oddaji govorimo in plešemo po romsko, spoznavamo romsko kulturno in politično življenje ter stališča do aktualnega dogajanja, predstavljamo uspešne posameznike, pogosto pa se tudi odpravimo po Evropi in svetu ter tako povezujemo ljudi in dogodke z romskimi koreninami. Vsak ponedeljek ob 21.05 na Prvem.
Nocoj bomo večino časa preživeli v za zdaj edini romski občini in največji romski skupnosti na svetu, Šuto Orizari oziroma Šutki. Ta velja za največje evropsko romsko naselje. Gre za eno od 10 občin severnomakedonske prestolnice Skopje, v kateri imajo romskega župana in kjer je romski jezik tudi uradni jezik. Danes v Šutki po uradnih ocenah živi okoli 22 tisoč, neuradno pa še enkrat toliko prebivalcev. Mesto je postalo svetovno znano potem, ko je znameniti režiser Emir Kusturica leta 1988 prav v eni od četrti posnel film Dom za obešanje. A film je eno, resničnost pa drugo. V sodelovanju s sestrsko romsko televizijsko oddajo Kaj govoriš bomo z reportažo in sprehodom skozi mesto zabeležili tamkajšnji utrip. Tja se v Naših poteh odpravljamo po poročilih ob 21. uri.
V tokratni oddaji bomo prisluhnili pogovoru s prekmurskim glasbenikom in ambasadorjem etno glasbe pri nas, Vladom Kreslinom, ki je lani s posebno turnejo po Sloveniji obeležil svojo tridesetletno delovanje oziroma kot ga je sam poimenoval »Kreslinovanje«. Kreslin je Sandiju Horvatu med drugim zaupal njegovo navezo z romskim narodom, še bolj pa njihovo glasbo, ki ga spremlja že od malih nog. Dolga leta je skupaj z Beltinško bando igral tudi z znanim prekmurskim romskim cimbalistom, Miško Baranja. Seveda bomo pogovor obogatili z nekaj Kreslinovimi skladbami, še posebej tistimi, ki nosijo pečat romskega melosa. Zanimivemu pogovoru bomo prisluhnili nekaj po 21. uri v oddaji Naše poti.
Francoska vlada je predstavila štiriletni načrt dejavnosti in ukrepov za uspešen boj proti rasizmu, antisemitizmu in diskriminaciji. Poseben poudarek so dali tudi diskriminaciji nad Romi. Prinašamo še podrobnosti novega natečaja vladnega urada za narodnosti, v rubriki romskega jezika pa bomo zaznamovali svetovni dan maternega jezika.
Svet romske skupnosti je na konstituivni seji izvedel nove volitve predsedstva in nadzornega odbora za naslednji dve leti. Že pretekli teden pa so potekale volitve predstavnikov romskih svetnikov v svet Sveta romske skupnosti. Preverjamo, zakaj kljub osmim vloženim kandidaturam ti svojih sedmih predstavnikov v svetu niso izvolili. Odpravili pa se bomo še na zaključni dogodek projekta Kulturno doživetje Prekmurja.
Predstavljamo novembra lani ustanovljeno delovno skupino za obravnavo romske problematike, nato bomo delili še nekaj uporabnih nasvetov o temeljnih postopkih oživljanja in predstavili poklic policista, za katerega se je v minulih letih odločilo kar nekaj Romov.
Prinašamo dve pomembnejši novici in sicer o novem razpisu ministrstva za kulturo ter poročilu zagovornika načela enakosti, ki je obravnaval primer diskriminacije nad Romi. Prinašamo še uporabne nasvete kdaj in zakaj poklicati številko 112. Kot veleva tradicija, tudi tokratni prvi ponedeljek v mesecu prinaša glasovanje za skladbi minulega meseca, meseca januarja. Na domačem delu se za glasove poslušalcev borita skladbi Sune Nine Brassuer in Ghelo mo ternipe, ki jo prispeva Muhamed Meety. Na tujem delu pa vam na izbiro ponujamo skladbi La Pizza di Ali zasedbe Mascarimiri in Yo me quedaré contigo pod katero se podpisuje El Sebas de la Calle.
Neveljaven email naslov