Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Naše poti – Amare droma je prvo nacionalno stičišče vseh Romov, ki živijo v Sloveniji. V enourni oddaji govorimo in plešemo po romsko, spoznavamo romsko kulturno in politično življenje ter stališča do aktualnega dogajanja, predstavljamo uspešne posameznike, pogosto pa se tudi odpravimo po Evropi in svetu ter tako povezujemo ljudi in dogodke z romskimi koreninami. Vsak ponedeljek ob 21.05 na Prvem.
Pod pragom revščine živi večina Romov po Evropi, romski otroci pogosto ujeti v krog transgeneracijske revščine
Svet Evrope ob mednarodnem dnevu boja proti revščini ugotavlja, da pod pragom revščine živi večina od okoli 12 milijonov Romov v Evropi. Romski otroci pa so pogosto ujeti v krog transgeneracijske revščine. O zbranih podatkih in kako sovpadajo z dejanskim stanjem na terenu, smo se pogovarjali z Aljošo Rudašem, ki je v mednarodni organizaciji Korak za korakom, zaposlen kot programski vodja in koordinator mednarodne iniciative REYN – mreže za zgodnje otroštvo Romov oziroma romskih otrok.
Številke so zastrašujoče. In žal v Evropi in Sloveniji, še vedno naletimo na visok odstotek družin in otrok, ki živijo pod pragom revščine. Kljub temu da se država, različni projekti in iniciative trudijo, da bi to bariero premostili, žal ne gre. Verjetno bo potrebna kakšna programska in strukturna sprememba na nivoju posamezne države. Recimo v Sloveniji, v mojem naselju Pušča ne morem trditi da so razmere tako kritične, čeprav sem se srečal z nekaj posameznimi primeri. Zdaj, ko imam dostop do podatkov na področju celotne Evrope in ko obiskujem druge države in kraje, lahko trdim drugače. Na zadnjem srečanju REYN koordinatorjev v Zagrebu, smo izmenjali izkušnje. V Evropi, na Madžarskem, na Slovaškem, v Belgiji, v Italiji, kjer Romi živijo v tako imenovanih kampih – tam se ljudje srečujejo z res nepopisno revščino. Nimajo kaj dati v lonec, nimajo kaj obleči, životarijo iz dneva v dan. To je velik problem in mislim, da bi Evropa in Evropska unija temu morali posvetiti veliko več časa, energije in sredstev.
Urad za narodnosti je pripravil še eno v nizu usmerjenih razprav na lokalni ravni. Srečanje v Rogaševcih je bilo namenjeno podpori in pomoči občinam pri načrtovanju aktivnosti za vključevanje Romov. Eno tistih naselij, ki nujno potrebuje pomoč pri urejanju predvsem infrastrukture, je naselje Dolič v občini Kuzma« je opozoril tamkajšnji romski svetnik, Emil Horvat.
Bivalne razmere so na nič, otroci nimajo kopalnice. Na štirih kvadratnih metrih živi po šest, sedem ljudi. To si predstavljate, nečloveško je to. Eni pritiskajo na občino, drugi pritiskajo na državo, mi svetniki smo s tem obremenjeni. Celo pride do kakšne grozljive besede, napadov. Z moje strani, s strani svetnika, je sodelovanje z občino zelo uspešno. Ko pride do kakšne spremembe, ko zaprosimo za sredstva, občina enostavno reče, da nima denarja. Če bi vedel, kdo je glavni krivec, da stvari še niso urejene, bi vam povedal. Tudi Romi bi morali nekaj sami narediti. Sami veste kako je. Tisti, ki bi lahko delali, nočejo. Tisti, ki bi radi delali, ne morejo delati.
Del programa 7. vseslovenskem kongresu socialnega dela, je bil namenjen tudi delu in odnosu z romsko skupnostjo. Mladi, nadarjeni plesalci iz romskega naselja Brezje v Novem mestu, so s plesno pravljico Čarobnost življenja, nastopili na državni reviji plesnih skupin v Velenju.
856 epizod
Prvo nacionalno stičišče vseh Romov, ki živijo v Sloveniji. Vsak ponedeljek ob 21.05 spoznavamo romsko kulturno in politično življenje, stališča do aktualnega dogajanja, predstavljamo uspešne posameznike in se pogosto odpravimo po Evropi in Svetu in tako povezujemo ljudi in dogodke, ki imajo romske korenine. V enourni oddaji tudi spregovorimo in zaplešemo po romsko. Elektronska pošta: nasepoti@rtvslo.si
Naše poti – Amare droma je prvo nacionalno stičišče vseh Romov, ki živijo v Sloveniji. V enourni oddaji govorimo in plešemo po romsko, spoznavamo romsko kulturno in politično življenje ter stališča do aktualnega dogajanja, predstavljamo uspešne posameznike, pogosto pa se tudi odpravimo po Evropi in svetu ter tako povezujemo ljudi in dogodke z romskimi koreninami. Vsak ponedeljek ob 21.05 na Prvem.
Pod pragom revščine živi večina Romov po Evropi, romski otroci pogosto ujeti v krog transgeneracijske revščine
Svet Evrope ob mednarodnem dnevu boja proti revščini ugotavlja, da pod pragom revščine živi večina od okoli 12 milijonov Romov v Evropi. Romski otroci pa so pogosto ujeti v krog transgeneracijske revščine. O zbranih podatkih in kako sovpadajo z dejanskim stanjem na terenu, smo se pogovarjali z Aljošo Rudašem, ki je v mednarodni organizaciji Korak za korakom, zaposlen kot programski vodja in koordinator mednarodne iniciative REYN – mreže za zgodnje otroštvo Romov oziroma romskih otrok.
Številke so zastrašujoče. In žal v Evropi in Sloveniji, še vedno naletimo na visok odstotek družin in otrok, ki živijo pod pragom revščine. Kljub temu da se država, različni projekti in iniciative trudijo, da bi to bariero premostili, žal ne gre. Verjetno bo potrebna kakšna programska in strukturna sprememba na nivoju posamezne države. Recimo v Sloveniji, v mojem naselju Pušča ne morem trditi da so razmere tako kritične, čeprav sem se srečal z nekaj posameznimi primeri. Zdaj, ko imam dostop do podatkov na področju celotne Evrope in ko obiskujem druge države in kraje, lahko trdim drugače. Na zadnjem srečanju REYN koordinatorjev v Zagrebu, smo izmenjali izkušnje. V Evropi, na Madžarskem, na Slovaškem, v Belgiji, v Italiji, kjer Romi živijo v tako imenovanih kampih – tam se ljudje srečujejo z res nepopisno revščino. Nimajo kaj dati v lonec, nimajo kaj obleči, životarijo iz dneva v dan. To je velik problem in mislim, da bi Evropa in Evropska unija temu morali posvetiti veliko več časa, energije in sredstev.
Urad za narodnosti je pripravil še eno v nizu usmerjenih razprav na lokalni ravni. Srečanje v Rogaševcih je bilo namenjeno podpori in pomoči občinam pri načrtovanju aktivnosti za vključevanje Romov. Eno tistih naselij, ki nujno potrebuje pomoč pri urejanju predvsem infrastrukture, je naselje Dolič v občini Kuzma« je opozoril tamkajšnji romski svetnik, Emil Horvat.
Bivalne razmere so na nič, otroci nimajo kopalnice. Na štirih kvadratnih metrih živi po šest, sedem ljudi. To si predstavljate, nečloveško je to. Eni pritiskajo na občino, drugi pritiskajo na državo, mi svetniki smo s tem obremenjeni. Celo pride do kakšne grozljive besede, napadov. Z moje strani, s strani svetnika, je sodelovanje z občino zelo uspešno. Ko pride do kakšne spremembe, ko zaprosimo za sredstva, občina enostavno reče, da nima denarja. Če bi vedel, kdo je glavni krivec, da stvari še niso urejene, bi vam povedal. Tudi Romi bi morali nekaj sami narediti. Sami veste kako je. Tisti, ki bi lahko delali, nočejo. Tisti, ki bi radi delali, ne morejo delati.
Del programa 7. vseslovenskem kongresu socialnega dela, je bil namenjen tudi delu in odnosu z romsko skupnostjo. Mladi, nadarjeni plesalci iz romskega naselja Brezje v Novem mestu, so s plesno pravljico Čarobnost življenja, nastopili na državni reviji plesnih skupin v Velenju.
Predsednica republike Nataša Pirc Musar je v predsedniški palači sprejela otroke poletnega tabora v Dolgi vasi. Po krajšem kulturnem programu, ki so ji ga pripravili otroci, se je z njimi pogovorila in izpostavila predvsem pomen izobrazbe. Poslanska skupina SDS odboru DZ za notranje zadeve predlaga ustanovitev pododbora za spremljanje romske tematike, ki bi nadaljeval delom iz prejšnjega mandata. Menijo namreč, da se ukrepi na področju reševanja romskih vprašanj ne sprejemajo, delovanje pododbora pa bi bila dodana vrednost na tem področju.
V tokratnih poletnih koncertnih Naših poteh se vračamo točno za petnajst let v preteklost, na ljubljanski poletni festival Trnfest. Njegovo prizorišče je 10. avgusta leta 2009 pokalo po šivih. Na do zadnjega kotička polnem dvorišču ljubljanskega KUD-a Franceta Prešerna so se predstavili kralj makedonskega romskega saksofona in klarineta Ferus Mustafov in eden zadnje desetletje najmočnejših balkanskih romskih pihalnih orkestrov, orkestar Džambo Aguševi.
Poletna noč kar kliče bo dobri glasbi. Zato bomo tudi nocoj v oddaji Naše poti največ pozornosti namenili prav romski glasbi domačih in tujih glasbenih ustvarjalcev. Glasbeni urednik, Peter Barbarič je znova pripravil pester izbor glasbe, ki se je v Naših poteh že predstavila. Ob koncu oddaje sledi še nova rubrika romskega jezika. Vse to nekaj po 21. uri na Prvem.
Nocoj se obeta prava poslastica za vse, ki se na Naše poti radi odpravljate v družbi dobre romske glasbe. Tej bomo tokrat namenili vso pozornost. Po izbiri glasbenega urednika Petra Barbariča bomo poslušali odlično bero romskih glasbenikov in pevcev ter se v poletnem večeru prepustili romskemu melosu.
Naše poti – Amare droma je prvo nacionalno stičišče vseh Romov, ki živijo v Sloveniji. V enourni oddaji govorimo in plešemo po romsko, spoznavamo romsko kulturno in politično življenje ter stališča do aktualnega dogajanja, predstavljamo uspešne posameznike, pogosto pa se tudi odpravimo po Evropi in svetu ter tako povezujemo ljudi in dogodke z romskimi koreninami. Vsak ponedeljek ob 21.05 na Prvem.
Začel se je dvoletni projekt Zdužimo se Slovenskega etnografskega muzeja v Ljubljani, kjer se bodo posvetili družbeno vključujočemu izobraževanju za odrasle na temo okolja in podnebnih sprememb. Njegov glavni cilj je razviti aktivnosti in pristope za izobraževanje odraslih na temo okolja in podnebnih sprememb, ki bodo družbeno vključujoči za marginalizirane skupine.
Župani jugovzhodne Slovenije in Posavja so v Novem mestu vnovič razpravljali o romskih vprašanjih. Ob tem so opozorili, da se stanje na tem področju še naprej poslabšuje, država pa naredi premalo, da bi zajezila nasilje in kriminal, ki ga povzročajo nekateri Romi. Kljub temu zaradi posameznih primerov ne smemo posploševati na celotno romsko skupnost. Čas bo še za izbor skladb minulega meseca. Na domačem delu vam na izbiro ponujamo skladbi Acilum corolo bizo dad Arbena Avdule in Vrvli prekmurskega glasbenika Sandija Horvata. Na tujem delu se za glasove potegujejo Gipsy Kings in Tonino Baliardo s skladbo La campana in Šaban Bajramovič s skladbo Geljan dade.
Barcelonska romska skupina Sabor De Gràcia sodi med vodilne predstavnike sodobne katalonske rumbe. Leta 1994 se je zbrala okoli avtorja, pevca in kitarista Antonia »Sicusa« Carbonella. Z njim se je v Barceloni pogovarjala ekipa sestrske televizijske oddaje So vakeres – Kaj govoriš. Evropska romska mreža ERGO pa opozarja, da po nedavnih evropskih volitvah, prvič po letu 2004 v evropski parlament ni bil izvoljen noben romski predstavnik.
Na mednarodni okrogli mizi v Ljubljani so različni deležniki govorili o pojmu anticiganizma, kje se pojavlja ter kako ga prepoznati in kako se z njimi soočiti. Rezultati večje mednarodne raziskave kažejo, da je anticiganizem v Sloveniji bolj prisoten kot v državah EU. Pogovarjali smo se z avtorico razstave Ej Romale, Gordano Šövegeš Lipovšek ter se ob mednarodnem dnevu arhivov, 9. junija, udeležili ekskurzije o prekmurskih Romih, ki jo je pripravil Pokrajinski arhiv Maribor.
Predsednica republike Nataša Pirc Musar je obiskala romsko naselje Lepovče v Ribnici, kjer se je s predstavniki Romov in županom Samom Pogorelcem pogovorila o skupnih vprašanjih, ki jih tarejo. Nacionalni inštitut za javno zdravje je v Murski Soboti pripravil strokovno konferenco o zdravju Romov, na kateri so predstavili rezultate nekaterih od raziskav povezanih z zdravjem Romov. Med drugim tudi ugotovitev da Romi živijo 20 let manj kot večinsko prebivalstvo. Čas bo še za izbor skladb minulega meseca. Na domačem delu vam na izbiro ponujamo skladbi Kozličja glava Tea Collorija in Momento Cigano ter skladbo Tročan zasedbe Gugutke. Na tujem delu pa se bosta pomerila Elif Avci s skladbo Rom so shukar in orkester Džambo Aguševi s Oro Atmosfera.
V tokratnih Naših poteh se odpravljamo na Goričko, kjer smo obiskali 26-letnega Mitjo Cenerja, ki je kljub redni zaposlitvi v tujini v Sloveniji odprl čistilni salon za avtomobile. Evropski center za pravice Romov je zagnal spletno platformo, ki raziskuje interakcije Romov s kazenskimi pravnimi sistemi v Evropi. Čas bo še za novo rubriko romskega jezika, v kateri bomo spoznali jezikovne značilnosti južnocentralnih narečij romskega jezika, med katere uvrščamo tudi prekmursko romščino.
V Naših poteh nas čaka skok na kar trinajst let let star glasbeni dogodek, ki se je odvil v vročih ljubljanskih Križankah julija leta 2011. Prisotni se še dobro spomnimo izvrstnega koncerta romske glasbe, na katerem se je predstavila tudi takrat superuspešna romunska romska novovalovska zasedba Mahala Rai Banda.
Romska glasba že od nekdaj navdušuje ljudi po vsem svetu. Kaj jo dela tako privlačno in prepoznavno, da jo lahko ločimo od preostalih zvrsti? To v Carigradu raziskuje doktorska študentka etnomuzikologije Burzu Yasin in med njenim obiskom v Ljubljani smo se pogovarjali z njo. Podrobno smo pregledali še zadnje poročilo ameriškega ministrstva za zunanje zadeve o praksah človekovih pravic, ki je sprožilo zaskrbljenost zaradi protiromskega rasizma po Evropi.
Pogovarjali smo se z Borkom Horvatom iz Murske Sobote. Leta 2007 je imel hudo poškodbo glave in je pristal na invalidskem vozičku. Sledila je dolga rehabilitacija v Ljubljani. Že od nekdaj se je zanimal za glasbo, zato je svoj glasbeni prvenec z naslovom Ljubezen ne šteje kromosomov posvetil svoji punci Andreji, ki ima Downov sindrom. Preverili smo do kakšnih zaključkov so prišli izvajalci v sklopu projekta Naprej: opolnomočenje Rominj in romskih skupnosti za vprašanja enakosti spolov ter kateri so izzivi, ki se porajajo med enakopravnostjo in enakostjo. Čas bo še za izbor skladb minulega meseca. Na domačem delu vam na izbiro ponujamo skladbi Margherita zasedbe Balkan Boys in Hegevuda skupine Romano Glauso. Na tujem delu pa se bosta pomerila Sebas de la Calle s skladbo Quien no sufre no ama in Jan Bendig s skladbo Avilem.
Odprt je Javni poziv za dodelitev računalniške opreme v izposojo v letu 2024, katerega cilj je omogočiti najranljivejšim skupinam prebivalstva izposojo osnovne računalniške opreme. Prinašamo podrobnosti, kdo je upravičen do izposoje in kakšni so drugi pogoji. V tokratni rubriki romskega jezika predstavljamo odgovore iz treh romskih naselij na območju Dolenjske in Bele krajine, ki so bila obiskana v okviru izvedbe analize stanja na področju potreb po poučevanju romščine v slovenskem šolskem sistemu. Gre za naselja Smrekec, Kerinov Grm in Boriha, pri analizi pa so sodelovali osnovnošolski otroci in njihovi starši.
Španski Romano Kher je v Barceloni pripravil srečanje Romov treh držav – poleg domačinov še iz Italije in Slovenije. V okviru evropskega projekta ACE so se pogovarjali o sodelovanju in mednarodni aktivaciji Romov. Evropska komisija je razkrila zmagovalce četrte izdaje prestižne nagrade „Romom najbolj prijazen župan“ na Zahodnem Balkanu in v Turčiji. V Kočevju pa so Rominje ustanovile novo folklorno skupino Čhaja kočijaha.
Minuli teden smo skupaj z vami obeležili svetovni dan Romov. Zato se nocoj odpravljamo v Kočevje, kjer je občina skupaj s tamkajšnjo ljudsko univerzo, posamezniki Romi in romskim svetnikom pripravila do sedaj največje praznovanje dneva Romov. Ustanovila se je tudi nova romska folklorna skupina. Pestro in bogato prireditev so pripravili tudi v Novem mestu. Prinašamo pa še reportažo iz Milana, kjer so v tamkajšnji Scali s kulturno prireditvijo in koncertom glasbenikov Santina in Genarra Spinelli z gosti in orkestrom obeležili največji praznik Romov.
Juan de Dios Ramirez Heredia je ena največjih svetovnih romskih avtoritet. Med drugim je bil 13 let član evropskega parlamenta, je pa tudi eden od zgolj dveh še živečih delegatov z zgodovinskega kongresa v Londonu leta 1971, kjer je zastopal Španijo. Ekskluzivni pogovor z gospodom Heredio je ekipa televizijske oddaje Kaj govoriš posnela v Barceloni. Ob svetovnem dnevu Romov pa se je v Sloveniji zvrstilo lepo število prireditev. Tokrat prinašamo utrinke z osrednje prireditve v Murski Soboti in prireditve v Mariboru.
Poteka triletni raziskovalni projekt Romski glasbeniki v Sloveniji: družbeni položaj, kulturne prakse, interakcije, ki raziskuje in preučuje romske glasbenike in njihove glasbene prakse tako v preteklosti kot tudi v sedanjosti. Prinašamo zanimive informacije o romskih glasbenikih nekoč, dokopali smo se tudi do arhivskih posnetkov z enega od njihovih nastopov. Čas bo še za nov izbor skladb meseca. Za glasove na domačem delu se potegujejo zasedba Gugutke s skladbo Turskih Beach in Arben Avdula s skladbo So acilo tar mo sastipe. Na tujem delu pa vam na izbiro tokrat ponujamo skladbo The sound of love v izvedbi Isa Mashine A toita' las flores de mayo, ki jo prispeva Estrella Morente.
Kljub številnih programom in ukrepom na področju vzgoje in izobraževanja Romov v Sloveniji številni izzivi ostajajo. Romski pomočniki opozarjajo na sistemsko diskriminacijo, saj so še vedno zaposleni na delovnem mestu spremljevalca gibalno oviranih oseb. Premiki v izobraževanju se kažejo v okoljih, kjer so otroci vključeni v programe predšolske vzgoje. Zavili bomo še v Kočevje, kjer smo preverili, v katere izobraževalne programe se vključujejo odrasli Romi. Čas bo še za rubriko romskega jezika, ki bo tokrat posvečena mednarodnemu dnevu poezije.
Neveljaven email naslov