Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Naše poti – Amare droma je prvo nacionalno stičišče vseh Romov, ki živijo v Sloveniji. V enourni oddaji govorimo in plešemo po romsko, spoznavamo romsko kulturno in politično življenje ter stališča do aktualnega dogajanja, predstavljamo uspešne posameznike, pogosto pa se tudi odpravimo po Evropi in svetu ter tako povezujemo ljudi in dogodke z romskimi koreninami. Vsak ponedeljek ob 21.05 na Prvem.
Kje smo Romi 76 let po grozodejstvih v Auschwitzu? Smo storili korak naprej ali ne?
Po svetu in v Sloveniji smo se minulo sredo spomnili žrtev holokavsta – 27. januarja 1945 je namreč Rdeča armada osvobodila nacistično koncentracijsko taborišče Auschwitz-Birkenau. Prireditve ob mednarodnem dnevu spomina na žrtve holokavsta so pod naslovom »ŠOA – spominjajmo se« letos večinoma potekale v digitalni obliki. V okviru projekta je Pomurski muzej Murska Sobota na ogled ponudil gostujočo virtualno razstavo Potni listi za življenje.
»V Mariboru smo pri Združenje Epeka v stanovanjskem bloku na Preradovičevi ulici 17 odprli virtualno razstavo Kliči me po imenu fotografinje Jasmine Vidmar. Umetniški projekt se dotika kompleksnih vprašanj stereotipizacije mladih Romov ter posledic za identiteto mladih, ki so na tovrstne načine označeni in obravnavani v širši družbi«, pravi romski aktivist pri Združenju Epeka, Žiga Dobnikar.
Ob mednarodnem dnevu žrtev holokavsta so grozot druge svetovne vojne spomnili tudi v kabinetu zagovornika načela enakosti. V sporočilu za javnost so med drugim zapisali, »da se moramo spominjati kakšno hudo preizkušnjo so ljudje po vsem svetu in tudi naši predniki preživeli v prejšnjem stoletju. Mučne zgodovine ne smemo ponoviti«, je izpostavil zagovornik načela enakosti, Miha Lobnik.
Čeprav se socialne razmere v zadnjih desetletjih načeloma izboljšujejo, je med Romi vseeno še veliko takih, ki sami nimajo dovolj za preživetje, zato jim država pomaga s socialnimi transferji. A velikokrat se zgodi, da upravičenci do socialne pomoči denar trošijo nenamensko.
»Pomurske občine, v katerih živijo Romi, smo lansko jesen sprožile pobudo, da bi zaradi neplačevanja gospodarskih javnih služb oziroma vrtcev in šol, del socialne pomoči namenili prav za to. Za kaj takega bi morali spremeniti zakon o socialnih prejemkih« je izpostavil župan občine Beltinci, Marko Virag.
Vlada je sredi decembra sprejela zakon o finančni razbremenitvi občin. Ta prinaša številne spremembe tudi za občine, v katerih živi romska skupnost. Med 25 občinami na seznamu je tudi Občina Šalovci. Zato smo tokrat smo obiskali omenjeno občino, v kateri živi 27 Romov. Ti živijo v 6 hišah, v 9 skupnih gospodinjstvih, ki so komunalno urejena. Preverili smo s kakšnimi izzivi se srečujejo Romi v omenjeni občini.
856 epizod
Prvo nacionalno stičišče vseh Romov, ki živijo v Sloveniji. Vsak ponedeljek ob 21.05 spoznavamo romsko kulturno in politično življenje, stališča do aktualnega dogajanja, predstavljamo uspešne posameznike in se pogosto odpravimo po Evropi in Svetu in tako povezujemo ljudi in dogodke, ki imajo romske korenine. V enourni oddaji tudi spregovorimo in zaplešemo po romsko. Elektronska pošta: nasepoti@rtvslo.si
Naše poti – Amare droma je prvo nacionalno stičišče vseh Romov, ki živijo v Sloveniji. V enourni oddaji govorimo in plešemo po romsko, spoznavamo romsko kulturno in politično življenje ter stališča do aktualnega dogajanja, predstavljamo uspešne posameznike, pogosto pa se tudi odpravimo po Evropi in svetu ter tako povezujemo ljudi in dogodke z romskimi koreninami. Vsak ponedeljek ob 21.05 na Prvem.
Kje smo Romi 76 let po grozodejstvih v Auschwitzu? Smo storili korak naprej ali ne?
Po svetu in v Sloveniji smo se minulo sredo spomnili žrtev holokavsta – 27. januarja 1945 je namreč Rdeča armada osvobodila nacistično koncentracijsko taborišče Auschwitz-Birkenau. Prireditve ob mednarodnem dnevu spomina na žrtve holokavsta so pod naslovom »ŠOA – spominjajmo se« letos večinoma potekale v digitalni obliki. V okviru projekta je Pomurski muzej Murska Sobota na ogled ponudil gostujočo virtualno razstavo Potni listi za življenje.
»V Mariboru smo pri Združenje Epeka v stanovanjskem bloku na Preradovičevi ulici 17 odprli virtualno razstavo Kliči me po imenu fotografinje Jasmine Vidmar. Umetniški projekt se dotika kompleksnih vprašanj stereotipizacije mladih Romov ter posledic za identiteto mladih, ki so na tovrstne načine označeni in obravnavani v širši družbi«, pravi romski aktivist pri Združenju Epeka, Žiga Dobnikar.
Ob mednarodnem dnevu žrtev holokavsta so grozot druge svetovne vojne spomnili tudi v kabinetu zagovornika načela enakosti. V sporočilu za javnost so med drugim zapisali, »da se moramo spominjati kakšno hudo preizkušnjo so ljudje po vsem svetu in tudi naši predniki preživeli v prejšnjem stoletju. Mučne zgodovine ne smemo ponoviti«, je izpostavil zagovornik načela enakosti, Miha Lobnik.
Čeprav se socialne razmere v zadnjih desetletjih načeloma izboljšujejo, je med Romi vseeno še veliko takih, ki sami nimajo dovolj za preživetje, zato jim država pomaga s socialnimi transferji. A velikokrat se zgodi, da upravičenci do socialne pomoči denar trošijo nenamensko.
»Pomurske občine, v katerih živijo Romi, smo lansko jesen sprožile pobudo, da bi zaradi neplačevanja gospodarskih javnih služb oziroma vrtcev in šol, del socialne pomoči namenili prav za to. Za kaj takega bi morali spremeniti zakon o socialnih prejemkih« je izpostavil župan občine Beltinci, Marko Virag.
Vlada je sredi decembra sprejela zakon o finančni razbremenitvi občin. Ta prinaša številne spremembe tudi za občine, v katerih živi romska skupnost. Med 25 občinami na seznamu je tudi Občina Šalovci. Zato smo tokrat smo obiskali omenjeno občino, v kateri živi 27 Romov. Ti živijo v 6 hišah, v 9 skupnih gospodinjstvih, ki so komunalno urejena. Preverili smo s kakšnimi izzivi se srečujejo Romi v omenjeni občini.
Eugenija Orban iz Dobrovnika se je pri svojih 23 letih nedolgo tega pridružila peščici Romov z višjo izobrazbo. Eugenijo smo ujeli po njenem napornem delovniku, saj je takoj po tem, ko je diplomirala, nastopila tudi prvo zaposlitev. Opravlja delo strokovne delavke pri Centru šolskih in obšolskih dejavnosti, kjer vsakodnevno obiskuje nekatera romska naselja, ponuja dodatno učno pomoč učencem in izvaja druge prostočasne dejavnosti. Obiskali smo še kulturno prireditev v Murski Soboti, kjer so skušali obuditi romske folklorne skupine. Čas bo tudi za rubriko romskega jezika, v kateri tokrat prinašamo odgovore o izvoru romščine.
Vladni urad za narodnosti se je mudil na obisku v Ribnici in Kočevju, kjer si je v spremstvu nekaterih predstavnikov Romov ogledal tudi tamkajšnja romska naselja. Obiskali smo še občino Kuzma in preverili s kakšnimi izzivi se srečuje občina pri reševanju romskega vprašanja. Pogovarjali smo se s prekmurskim glasbenikom Sandijem Horvatom, ki skozi glasbo obuja stare ljudske prekmurske pesmi.
Pojav zgodnjih in prisilnih porok v romski skupnosti bo na naslavljalo nadaljevanje projekta vladnega urada za narodnosti Siforoma 6. Udeležili smo namreč prvega delovnega sestanka delovne skupine. Odbor DZ za delo je 4. oktobra med tremi predlogi sprememb zakonov, ki jih je vložila skupina 11 županov skupaj z več kot 5000 podpisi volivcev in s katerimi bi reševali problematiko otrok iz težavnih socialnih okolij, podprl le predlog novele zakona o urejanju trga dela. Odpravili smo se v občino Škôcjan, prinašamo pa še sporočilo evropske poslanke, Rominje z Madžarske, Livie Jaroka.
V Ljubljano se je po dolgih letih, skoraj desetletjih vrnila ena najbolj priljubljenih romskih zasedb novega tisočletja, romunski romski pihalni orkester Fanfare Ciocărlia. Za vas smo ujeli utrip koncerta v Kinu Šiška. Udeležili smo se še romske otroške mini olimpijade, ki jo je v Murski Soboti pripravila Romska športna zveza Slovenije. Čas bo tudi za izbor skladb prejšnjega meseca. Na domačem delu se za glasove potegujeta skladbi Istriano Duro Tea Collorija v sodelovanju z Big Bandom RTV Slovenija in skladba Magija, ki jo prispeva zasedba Gugutke. V tujem delu pa za glasove tekmujeta Georgi Bureto in Stefcho s skladbo Stupkata na bureto in Chico & The Gypsies s skladbo Lucia.
Romski akademski klub s prvo konferenco o Romih, ki so del LGBT+ skupnosti, naslavlja manjšino znotraj manjšine in tako orje ledino v slovenskem prostoru. Gre za temo, ki do sedaj še ni našla mesta za diskurz. Odpravili se bomo še na Gradiščansko, kjer smo obiskali nekaj romskih organizacij, prinašamo pa še izsledke mednarodne romske konference v Radencih, na kateri so se zbrali nekateri predstavniki Romov in predstavniki vladnih institucij, ki pokrivajo romsko tematiko iz več evropskih držav.
Odbor DZ za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo je minuli torek več ur razpravljal o položaju romske skupnosti. V 30 letih se razmere niso izboljšale, ampak še poslabšale. V Naših poteh prinašamo poročilo s torkove razprave. Svoje poročilo o romski skupnosti je v petek predstavil tudi Varuh človekovih pravic. V občini Ribnica pa bodo zaradi širjenja industrijske cone Lepovče morali preseliti tamkajšnje Rome, a romska skupnost temu nasprotuje.
Dodatna finančna sredstva za občine, ki jih je 20 občinam, v katerih živi romska skupnost, namenil vladni urad za narodnosti, bodo namenjena in porabljena različno. Tokrat preverjamo, kako bodo 270 tisoč evrov sredstev za Rome porabili v občini Puconci. Romsko društvo Romano veseli pa se je lotilo zanimivega mednarodnega projekta – kako ustvariti in ohraniti romsko glasbo.
Varuh človekovih pravic se je ob odprtju Varuhovih kotičkov na Dolenjskem, seznanil z izzivi romske skupnosti v tem delu Slovenije. Novomeški župan mu je predstavil paket zakonov za urejanje razmer otrok in mladine iz težavnih socialnih okolij, kar vključuje tudi Rome. Čas bo še za izbor najboljših skladb poletnih mesecev julija in avgusta. Na domačem delu se za glasove poslušalcev borita skladba Svet se segreva zasedbe Balkan Boys in priredba skladbe 1000 let v izvedbi Miša Kontreca. Na tujem delu pa se bosta tokrat pomerili Jan Bending in Rytmus s skladbo Romalandia in Israel Fernández s skladbo Despierta.
Čez nekaj dni se konča projekt večnamenskih romskih centrov. Preverjamo, kaj se bo z učno pomočjo v sedmih romskih naseljih zgodilo po 1. septembru in kako, če se bo delo v naseljih sploh nadaljevalo. Prinašamo utrinke Bogračfesta v Lendavi, v kateri so se za lovoriko najboljšega bograča potegovala tudi romska društva. V anketi so nam dijaki zaupali, kako se pripravljajo na novo šolsko leto, v rubriki romskega jezika pa tokrat o dnevu nepismenosti.
Odpravljamo se v edino romsko krajevno skupnost pri nas, na Puščo, kjer se je odvil edinstven dogodek, ki je združil šport, izobraževanje, kreativnost in dobro druženje v idiličnem okolju naselja. Tam bo vrata odprla tudi Vas sožitja. Ustavili se bomo še romskem Art Camp-u, prinašamo pa še spodbudno zgodbo dijaka Tima Tudije iz Križevske vasi pri Črnomlju.
Kljub temu, da so se šolske počitnice že prevesile v zadnjo četrtino, so poletni tabori še vedno v polnem zamahu. Tokrat prinašamo utrinke in vtise otrok s tabora v Murski Soboti, kjer so med drugim spoznaval različne poklice. Pogovarjali smo se še s predsednico društva Amaro Drom, Sanjo Bogičević, ki tudi kot romska pomočnica opozarja na porast diskriminacije. Prinašamo še spodbudno zgodbo dijaka iz naselja Brezje-Žabjak, ki kot prioriteto v svojem življenju postavlja izobrazbo.
Naše poti – Amare droma je prvo nacionalno stičišče vseh Romov, ki živijo v Sloveniji. V enourni oddaji govorimo in plešemo po romsko, spoznavamo romsko kulturno in politično življenje ter stališča do aktualnega dogajanja, predstavljamo uspešne posameznike, pogosto pa se tudi odpravimo po Evropi in svetu ter tako povezujemo ljudi in dogodke z romskimi koreninami. Vsak ponedeljek ob 21.05 na Prvem.
Naše poti: Ferus Mustafov: Berlin, 30. julija 1994. Poletni koncert Naših poti. Koncert pokojnega romskega virtuoza s skupino na festivalu Heimatklänge v Berlinu. https://okopislavertvslo.wordpress.com/2023/07/26/ferus-mustafov-berlin-30-julij-1994/
V zadnjem času se srečujemo s porastom medvrstniškega nasilja, zato je dobro, da ga znamo prepoznati in še pomembneje v teh primerih pravilno ukrepati. Enako je tudi z drugimi vrstami nasilja. V tokratni oddaji smo pred mikrofon povabili strokovnjake, ki delujejo na področju zaznave in reševanja več vrst nasilja.
Reden gost Naših poti, vsaj z glasbo, je mariborski tolkalec Damir Mazrek. Svojih romskih korenin ne skriva, ampak jih raziskuje in vključuje v svoje glasbeno ustvarjanje. Človek z več talenti in večinstrumentalist se je že v najstniških letih zapisal tolkalom.. V oddaji bomo pobliže spoznali glasbenega ustvarjalca, ki je svoje znanje krepil in nadgrajeval v številnih državah po svetu.
Čas šolskih počitnic prinaša aktivnosti za prostočasno preživljanje časa. To je tudi čas poletnih taborov in mi smo se v minulem tednu mudili na taboru v romskem naselju Dolga vas. Romsko naselje Kamenci je obiskal pedagog Andrej Bremec, ki je bil nad vaščani navdušen. Pogovarjali smo se še z Andrejo Zalokar, ki že vrsto dela z romskimi otroki v različnih naseljih.
Felinološko društvo Maribor je za otroke izdalo brezplačno poučno pobarvanko o pomenu primerne skrbi za mačje prijatelje, ki je bila prevedena tudi v romski jezik. Pobarvanko so predstavili otrokom v vrtcu na Pušči. Ne samo romski jezik, ampak celotna romska kultura se je znašla na razpotju, za njeno ohranitev pa bodo potrebni novi pristopi. Kako ohraniti romsko kulturo v sodobnem svetu so med drugim razpravljali na konferenci v Murski Soboti. Čas bo še za izbor najboljših skladb minulega meseca. Na domačem delu se za glasove poslušalcev borita skladba Laganini v izvedbi Vlada Kreslina in Momento cigano ter skladba Namesto koga roža cveti, ki jo je skupaj s Pomurskim tamburaškim orkestrom izvedel Mišo Kontrec. Na tujem delu pa se bosta tokrat pomerila orkester Marka Markovič s skladbo Masjtorija in Israel Fernández z Diegom Del Moraom s skladbo Al tercer Mundo.
V studiu se nam bo pridružil v. d. direktorja vladnega urada za narodnosti Janez Doltar. Med drugim bomo govorili o peticiji zbiranja 5000 podpisov volivcev za vložitev svežnja sprememb petih zakonov, namenjenega reševanju romskih vprašanj v enajstih občinah na jugovzhodu države. S kakšnimi pristopi bi lahko vlada stopila na pot reševanja romskih vprašanj? Kateri so največji izzivi Romov v Sloveniji in kakšne načrte ima vlada za reševanje teh izzivov? Na vrsti bo tudi junijska rubrika romskega jezika, ki bo tokrat v ospredje postavila podedovano in izposojeno besedišče v romskem jeziku.
Nocoj se odpravljamo na Brdo pri Kranju, kjer so v sklopu nacionalne konference obeležili kar tri pomembne dogodke. Vladni urad za narodnosti je predstavil končne rezultate nacionalne platforme za Rome SiFoRoma 5, končal se je tudi nacionalni projekt Romobilizacije in pobude RomaSam, 15. let delovanja pa je obeležil Romski akademski klub.
Inštitut za narodnostna vprašanja je prejšnji teden pripravil okroglo mizo o pomenu medijev za manjšinske skupnosti v Sloveniji. V okviru Radiotelevizije Slovenija poleg romskih oddaj ustvarjajo še mediji za italijansko in madžarsko narodno skupnost ter skupnosti iz nekdanje Jugoslavije. Kakšno vlogo imajo ti mediji pri širši prepoznavnosti manjšinskih skupnosti pri nas in povezovanju z večinskim prebivalstvom ter kako ti mediji nagovarjajo mlajše generacije v manjšinskih skupnostih? Odpravili se bomo še na bralne urice v vrtec Romano na Pušči.
Neveljaven email naslov