Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Naše poti – Amare droma je prvo nacionalno stičišče vseh Romov, ki živijo v Sloveniji. V enourni oddaji govorimo in plešemo po romsko, spoznavamo romsko kulturno in politično življenje ter stališča do aktualnega dogajanja, predstavljamo uspešne posameznike, pogosto pa se tudi odpravimo po Evropi in svetu ter tako povezujemo ljudi in dogodke z romskimi koreninami. Vsak ponedeljek ob 21.05 na Prvem.
"Jaz sem sicer odraščala v romskem naselju, ampak to kar sem videla v drugih naseljih, me je res šokiralo," pravi Nastja Horvat.
V teku je že četrta izvedba programa Socialne aktivacije za romske ženske »Aktiviraj se« v Novem mestu in Črnomlju, ki ga v partnerstvu z novomeškim Razvojno izobraževalnim centrom izvaja Zavod za izobraževanje in kulturo Črnomelj. Tudi tokratna skupina je polna, kar pomeni, da so v program vključili že 60 romskih žensk iz Bele krajine. Spodbuda za nadaljnje izobraževanje je zelo pomembna, saj kar polovica udeleženk programa nima dokončane osnovne šole, štiri od njih doslej pa imajo končano srednjo poklicno ali tehniško šolo.
»Od trenutno 45 udeleženk, ki so program že zaključile, se jih je 11 zaposlilo, 9 pa se jih je vključilo v nadaljnje izobraževanje, predvsem v program osnovne šole za odrasle in tečaj računalniške pismenosti za odrasle«, pravi strokovna delavka v programu socialne aktivacije za romske ženske, Simona Štirn.
Pred radijski mikrofon smo povabili še 31-letno Nastjo Horvat iz naselja Vanča vas, ki je zaposlena kot strokovna delavka na programu socialne aktivacije pri Razvojno izobraževalnem središču Dvorec Rakičan. Po izobrazbi je ekonomski tehnik. Z nami pa je najprej delila izkušnje dela na terenu, saj sama obiskuje naselja, ki so med manj urejenimi v Prekmurju, razmere v njih spoznava tudi preko udeleženk programa socialne aktivacije.
Po poletni reportaži se vračamo v Pariz, kjer smo raziskovali kako so razmere romske skupnosti urejene v francoski prestolnici. Sociolog in profesor na pariški univerzi, Tomasso Vitale, nas je kmalu po srečanju navdušil z zanimivimi informacijami o preseljevanju Romov v Francijo in predvsem o njihovem položaju v družbi nekoč in danes. Nocoj se bomo v njegovi družbi posvetili romskemu jeziku v Franciji, ki je zelo dinamičen, razgiban in predvsem živ.
»Nisem ravno ponosen na to kakšen odnos ima Francija do romskega jezika. Dobra stran je, da imamo, akademsko gledano, romsko katedro, katere vodja je lani žal umrl. V Parizu imamo še dokumentacijski in medijski center, v katerem se nahaja res veliko literature o Romih in literature romskih avtorjev. Romski jezik pa sicer pri nas ni priznan niti kot manjšinski jezik, niti kot jezik sam, saj Francija ne priznava manjšin, kaj šele etničnih manjšin. Že sama ima dovolj težav z narečji lastnega jezika. Žalostno je, da Romi nikoli niso bili priznani kot del skupne zgodbe, ki imajo svoj jezik, za katerega pa vemo, da je pomemben«, pravi Tomasso Vitale.
858 epizod
Prvo nacionalno stičišče vseh Romov, ki živijo v Sloveniji. Vsak ponedeljek ob 21.05 spoznavamo romsko kulturno in politično življenje, stališča do aktualnega dogajanja, predstavljamo uspešne posameznike in se pogosto odpravimo po Evropi in Svetu in tako povezujemo ljudi in dogodke, ki imajo romske korenine. V enourni oddaji tudi spregovorimo in zaplešemo po romsko. Elektronska pošta: nasepoti@rtvslo.si
Naše poti – Amare droma je prvo nacionalno stičišče vseh Romov, ki živijo v Sloveniji. V enourni oddaji govorimo in plešemo po romsko, spoznavamo romsko kulturno in politično življenje ter stališča do aktualnega dogajanja, predstavljamo uspešne posameznike, pogosto pa se tudi odpravimo po Evropi in svetu ter tako povezujemo ljudi in dogodke z romskimi koreninami. Vsak ponedeljek ob 21.05 na Prvem.
"Jaz sem sicer odraščala v romskem naselju, ampak to kar sem videla v drugih naseljih, me je res šokiralo," pravi Nastja Horvat.
V teku je že četrta izvedba programa Socialne aktivacije za romske ženske »Aktiviraj se« v Novem mestu in Črnomlju, ki ga v partnerstvu z novomeškim Razvojno izobraževalnim centrom izvaja Zavod za izobraževanje in kulturo Črnomelj. Tudi tokratna skupina je polna, kar pomeni, da so v program vključili že 60 romskih žensk iz Bele krajine. Spodbuda za nadaljnje izobraževanje je zelo pomembna, saj kar polovica udeleženk programa nima dokončane osnovne šole, štiri od njih doslej pa imajo končano srednjo poklicno ali tehniško šolo.
»Od trenutno 45 udeleženk, ki so program že zaključile, se jih je 11 zaposlilo, 9 pa se jih je vključilo v nadaljnje izobraževanje, predvsem v program osnovne šole za odrasle in tečaj računalniške pismenosti za odrasle«, pravi strokovna delavka v programu socialne aktivacije za romske ženske, Simona Štirn.
Pred radijski mikrofon smo povabili še 31-letno Nastjo Horvat iz naselja Vanča vas, ki je zaposlena kot strokovna delavka na programu socialne aktivacije pri Razvojno izobraževalnem središču Dvorec Rakičan. Po izobrazbi je ekonomski tehnik. Z nami pa je najprej delila izkušnje dela na terenu, saj sama obiskuje naselja, ki so med manj urejenimi v Prekmurju, razmere v njih spoznava tudi preko udeleženk programa socialne aktivacije.
Po poletni reportaži se vračamo v Pariz, kjer smo raziskovali kako so razmere romske skupnosti urejene v francoski prestolnici. Sociolog in profesor na pariški univerzi, Tomasso Vitale, nas je kmalu po srečanju navdušil z zanimivimi informacijami o preseljevanju Romov v Francijo in predvsem o njihovem položaju v družbi nekoč in danes. Nocoj se bomo v njegovi družbi posvetili romskemu jeziku v Franciji, ki je zelo dinamičen, razgiban in predvsem živ.
»Nisem ravno ponosen na to kakšen odnos ima Francija do romskega jezika. Dobra stran je, da imamo, akademsko gledano, romsko katedro, katere vodja je lani žal umrl. V Parizu imamo še dokumentacijski in medijski center, v katerem se nahaja res veliko literature o Romih in literature romskih avtorjev. Romski jezik pa sicer pri nas ni priznan niti kot manjšinski jezik, niti kot jezik sam, saj Francija ne priznava manjšin, kaj šele etničnih manjšin. Že sama ima dovolj težav z narečji lastnega jezika. Žalostno je, da Romi nikoli niso bili priznani kot del skupne zgodbe, ki imajo svoj jezik, za katerega pa vemo, da je pomemben«, pravi Tomasso Vitale.
Prvo nacionalno stičišče vseh Romov, ki živijo v Sloveniji. Vsak ponedeljek ob 21.05 spoznavamo romsko kulturno in politično življenje, stališča do aktualnega dogajanja, predstavljamo uspešne posameznike in se pogosto odpravimo po Evropi in Svetu in tako povezujemo ljudi in dogodke, ki imajo romske korenine. V enourni oddaji tudi spregovorimo in zaplešemo po romsko. Elektronska pošta: nasepoti@rtvslo.si
Romski otroci iz prekmurskih osnovnih šol so se pomerili v znanju iz romoloških tem. Ostalim sošolcem so se predstavili s plesom, glasbo, petjem in recitacijami v romskem in slovenskem jeziku. Bili smo na večeru romske glasbe "Drugačnost nas združuje", predstavili bomo delovanje hrvaške nevladne romske organizacije úzor iz Hrvaške, pogovarjali smo se z 22-letno Dorotejo Horvat iz majhnega romskega naselja Černélavci v Prekmurju. Glasbeni izbor Peter Barbarič, voditelja Roman Kuhar in Enisa Brizani.
Na pobudo hrvaškega romskega društva Kali Sara, Romi 5. novembra obeležujejo dan romskega jezika. V ta namen so v Murski Soboti pripravili mednarodni simpozij, ki so ga letos povezali z literaturo o genocidu nad Romi v drugi svetovni vojni. Udeleženci mednarodno zastopane okrogle miza na temo romskega jezika v Ljubljani, so opozorili na kršenje in odvzemanje pravic do informiranja, do medijskega prostora in izobraževanja v maternem jeziku. Bili smo na strokovnem srečanju od dekadi romskega svetnika v Sloveniji, pogovarjali smo se z 22-letno Dorotejo Horvat iz majhnega romskega naselja Černélavci v Prekmurju. Glasbeni izbor Peter Barbarič, voditelja Roman Kuhar in Enisa Brizani.
): V njej pa tokrat več o izobraževanju romskih svetnikov, ki ga je pripravil Svet romske skupnosti, Predstavili bomo Marcela Baranjo - študenta 2. letnika na ljubljanski fakulteti za arhitekturo in se pridružili otrokom, ki so med počitnicami na taboru na Ptuju spoznavali kulturo Romov . Tudi tokrat pa bodo poslušalci lahko izbrali novi romski popevki meseca.
V okviru študentske izmenjave Erasmus+, je 30 študentov Romov in pripadnikov večinskega prebivalstva iz Slovenije, Hrvaške in Francije, minuli teden obiskovalo program z naslovom Romska identiteta v evropskem kontekstu. V okviru programa so študentje med komunicirali tudi s pomočjo pantomime. Cilj projekta Jaz te vidim - ti me vidiš?, je približati in prikazati romsko kulturo širši publiki. Ena od prireditev v nizu tega projekta je konec tedna potekala tudi v Velenju. Pogovarjali smo se s 37 letnim Jankom Flisarjem, ki je pred štirimi leti kandidiral za župana občine Cankova, danes je romski svetnik v tej občini.
Kurikulum usposabljanja strokovnjakov za delo z Romi z motnjo v duševnem razvoju in samih pripadnikov romske skupnosti, je skupaj s partnerji iz Madžarske, Grčije in Litve, pripravil Center za izobraževanje in kulturo Trebnje. Namenjen je odpravljanju diskriminacije in predsodkov, ki temelji na nesprejemanju oseb z motnjo v duševnem razvoju, ki je, ko govorimo o pripadnikih romske skupnosti dvoplastna. Bili smo na okrogli mizi o položaju romskih žensk v družbi, Aljoša Rudaš in Samira Horvat, bosta predstavila način dela in vzgoje v vzgojno-izobraževalnih ustanovah, pogovarjali smo se z novim kočevskim romskim svetnikom, 21-letnim Elvisom Majerjem.
V Sloveniji smo dobili 19 novih romskih svetnikov. Poklicali smo nekaj novih obrazov med njimi in z njimi spregovorili tudi o njihovih prihodnjih aktivnostih. Obiskali smo krajevno skupnost Pušča, ki letos praznuje 12 letnico samostojnosti. Po evropskem tednu mobilnosti je del Pušče tudi novo kolesarsko počivališče. Glasbeni izbor Peter Barbarič, voditelja Roman Kuhar in Enisa Brizani.
Spremljali bomo rezultate volitev romskih svetnikov, sicer pa nas Naše poti najprej vodijo v Prekmurje. Tam sta bili konec meseca dve večji konferenci. Prva mednarodna konferenca z naslovom "Sožitje in razvoj romske skupnosti", je bila hkrati tudi zaključna konferenca projekta Romska hiša.
Ob bližajočih se lokalnih volitvah, ko bodo v 20-ih z Zakonom o lokalni samoupravi določenimi občinami po Sloveniji, svoje predstavnike v občinske svete volili tudi Romi, smo v studio povabili predstavnike dveh organizacij, ki združujeta romske svetnike v Sloveniji. Spregovorili bomo o težavah, s katerimi se romski svetniki srečujejo pri svojem delu v občinskih svetih in tudi o dobrih praksah, ki bi jih veljajo ohraniti tudi v prihodnje. Glasbeni izbor Peter Barbarič, voditelja Roman Kuhar in Enisa Brizani.
Prvo nacionalno stičišče vseh Romov, ki živijo v Sloveniji. Vsak ponedeljek ob 21.05 spoznavamo romsko kulturno in politično življenje, stališča do aktualnega dogajanja, predstavljamo uspešne posameznike in se pogosto odpravimo po Evropi in Svetu in tako povezujemo ljudi in dogodke, ki imajo romske korenine. V enourni oddaji tudi spregovorimo in zaplešemo po romsko. Elektronska pošta: nasepoti@rtvslo.si
Prvo nacionalno stičišče vseh Romov, ki živijo v Sloveniji. Vsak ponedeljek ob 21.05 spoznavamo romsko kulturno in politično življenje, stališča do aktualnega dogajanja, predstavljamo uspešne posameznike in se pogosto odpravimo po Evropi in Svetu in tako povezujemo ljudi in dogodke, ki imajo romske korenine. V enourni oddaji tudi spregovorimo in zaplešemo po romsko. Elektronska pošta: nasepoti@rtvslo.si
Ob bližajočih se lokalnih volitvah, ko bodo pripadniki romske narodnosti s posebno volilno pravico, volili svoje pripadnike v občinske svete v 20-ih občinah po Sloveniji, smo preverili postopke za vložitev kandidature. Torjenje je običaj, ki ga Romi v Prekmurju, še posebej na Goričkem zelo dobro poznajo. Gre za običaj ki se izvede, ko pri hiši dobijo novorojenčka. Posipavanje slame in perja pa naj bi novemu družinskemu članu prineslo sreče in zdravja. Bili smo na zaključni konferenci projekta »Zapolnimo čas na kreativen način – romska moda« in se pogovarjali z ustanoviteljico romsko kulturnega turističnega društva Ternipe –Mladost iz Pušče.
Prvo nacionalno stičišče vseh Romov, ki živijo v Sloveniji. Vsak ponedeljek ob 21.05 spoznavamo romsko kulturno in politično življenje, stališča do aktualnega dogajanja, predstavljamo uspešne posameznike in se pogosto odpravimo po Evropi in Svetu in tako povezujemo ljudi in dogodke, ki imajo romske korenine. V enourni oddaji tudi spregovorimo in zaplešemo po romsko. Elektronska pošta: nasepoti@rtvslo.si
Prvo nacionalno stičišče vseh Romov, ki živijo v Sloveniji. Vsak ponedeljek ob 21.05 spoznavamo romsko kulturno in politično življenje, stališča do aktualnega dogajanja, predstavljamo uspešne posameznike in se pogosto odpravimo po Evropi in Svetu in tako povezujemo ljudi in dogodke, ki imajo romske korenine. V enourni oddaji tudi spregovorimo in zaplešemo po romsko. Elektronska pošta: nasepoti@rtvslo.si
Prvo nacionalno stičišče vseh Romov, ki živijo v Sloveniji. Vsak ponedeljek ob 21.05 spoznavamo romsko kulturno in politično življenje, stališča do aktualnega dogajanja, predstavljamo uspešne posameznike in se pogosto odpravimo po Evropi in Svetu in tako povezujemo ljudi in dogodke, ki imajo romske korenine. V enourni oddaji tudi spregovorimo in zaplešemo po romsko. Elektronska pošta: nasepoti@rtvslo.si
V nizu poletno obarvanih oddaj, ki so bolj glasbeno obarvane, bo rdeča nit oddaje tradicionalni glasbeni obračun z romsko glasbeno produkcijo. V letošnjem letu jo je zaznamovala izdaja kompilacije "Vstanite, ljudje" s podnaslovom "Romska pop glasba iz Titove Jugoslavije, 1964 - 1980. Album navduši z jagodnim izborom romskih skladb in tehtno napisanim spremnim besedilom njegovih urednikov. Z glasbo se vračamo v romsko glasbeno produkcijo od 70 let naprej.
V začetku decembra lani je bila gostja tradicionalnega rojstnodnevnega koncerta Naših poti v Studiu 14 Radia Slovenija ena najbolj odmevnih mlajših madžarskih romskih zasedb - skupina Romengo. Njen zaščitni znak je glas Monike Lakatos, ene naboljših mladih madžarskih romskih pevk. Romengo, ki se predstavlja kot novi glas romske glasbe vzhodne Evrope, igra madžarsko podeželsko romsko glasbo. Na odru, v stiku s publiko je še bližje svojim glasbenim koreninam kot na studijskih posnetkih. Je neposredna, spontana, groba, brez uglajene kozmetike sredinskega toka v etno glasbi.
V prvi izmed poletnih oddaj, ki bodo bolj glasbeno obarvane, smo prostor za izbiro glasbe namenili sogovornikom, ki jih sicer med letom gostimo v naših oddajah.
Ob 200 letnici rojstva Franca Miklošiča, ki je med drugim raziskoval tudi narečja in selitve evropskih Romov, je izšla knjižica romskih pravljic v slovenskem jeziku. Pravljice iz Bukovine je ta slovenski jezikoslovec zbral, zapisal in objavil v pristnem romskem narečju s področja Bukovine, v svoji četrti knjigi obsežne študije leta 1874. Pogovarjali smo se z 24 letno Moniko Horvat Ademi iz Vadarcev in romsko pomočnico Aido Vlašič iz Metlike, ki je v Slovenijo prišla v času vojn na Balkanu. Ker je tudi sama občutila diskriminacijo ima sočutje in razumevanje do Romov. Glasbeni izbor Peter Barbarič, voditelja Roman Kuhar in Enisa Brizani.
V Novem mestu bodo do jesenskih lokalnih volitev brez romskega svetnika. Dosedanja svetnica, Dušica Balažek je namreč odstopila, mi smo preverili razloge za njen odstop. Pirančanka Zalika Cener, predsednica Medobčinskega romskega društva Primorske Mro dada – Moj oče, je predstavila dvojezično slovensko romsko knjigo: Ali na izgubljeni cesti življenja –I Ali pru našaudu drom, ki obuja drobce življenja v romski mešani družini. Pogovarjali smo se s 53 letno Jožo Horvat iz romskega naselja Krašči Jezero in predsednikom Zveze Romov Slovenije, Jožkom Horvatom Mucem. Glasbeni izbor Peter Barbarič, voditelja Roman Kuhar in Enisa Brizani.
Neveljaven email naslov