Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
"Glasba niso samo toni in note, glasba je zelo občutljiva zadeva, polna čustev. Takšna mora biti tudi njena sporočilnost."
V žlahtni makedonščini nas bo nagovoril tokratni Nedeljski gost - Vlatko Stefanovski. Tisti Vlatko, ki nas je že pred 40-imi leti pozdravljal s Kruhom in soljo. Tisti, ki je na vaji pred hajduškim vodnjakom s kitaro povozil Bregovića. Tisti, ki še danes trikrat potrka na les, ko ga povprašaš o Makedoniji ...
"Tudi če se še trikrat rodim, bom Makedonec do smrti. Pri tem sploh ni pomemben na moj svetovni nazor – sem namreč kozmopolit in spoštujem vse vere in narode in rase – nikdar ne bom rekel, da sem kot Makedonec pametnejši od Somalijca. Nisem ne modrejši, ne bolj talentiran, ne lepši, nikakor."
Vlatko Stefanovski igra v številnih državah, tudi v Sloveniji. Pravi, da ima tu veliko prijateljev. Sodeloval je z Zoranom Predinom, Vladom Kreslinom in drugimi glasbeniki. Do Slovenije ima poseben odnos.
"Predvsem pa rad razbijam predsodke o raznih narodih in državah, kot na primer tega, da so Slovenci hladni in zadržani. Za moje prijatelje to ne velja, prej nasprotno. So topli prijazni, srčni, strastni in talentirani."
O Slovencih, Bosancih in celo Norvežanih, ki veljajo za hladne, ima Vlatko Stefanovski same lepe besede. So pa te manj pozitivne, ko beseda teče o današnji glasbeni sceni.
"Danes je vse preusmerjeno na ceneni pop, na 'fast food' glasbo. Vse se odvija z večjo naglico, mediji so hitrejši, vsaka atrakcija traja zgolj štiri sekunde. Nihče več nima ne časa ne potrpljenja za premišljeno delo; ali da se osami nekje v gorah in se malo odklopi. Redki so čudaki, ki plavajo proti toku."
862 epizod
Kdo so ljudje, ki zaznamujejo družbo? Kakšen je človek za funkcijo, ki daje pečat sedanjosti? Kako premika meje prihodnosti? Oddaja Nedeljski gost na Valu 202. Funkciji nadene človeško podobo.
"Glasba niso samo toni in note, glasba je zelo občutljiva zadeva, polna čustev. Takšna mora biti tudi njena sporočilnost."
V žlahtni makedonščini nas bo nagovoril tokratni Nedeljski gost - Vlatko Stefanovski. Tisti Vlatko, ki nas je že pred 40-imi leti pozdravljal s Kruhom in soljo. Tisti, ki je na vaji pred hajduškim vodnjakom s kitaro povozil Bregovića. Tisti, ki še danes trikrat potrka na les, ko ga povprašaš o Makedoniji ...
"Tudi če se še trikrat rodim, bom Makedonec do smrti. Pri tem sploh ni pomemben na moj svetovni nazor – sem namreč kozmopolit in spoštujem vse vere in narode in rase – nikdar ne bom rekel, da sem kot Makedonec pametnejši od Somalijca. Nisem ne modrejši, ne bolj talentiran, ne lepši, nikakor."
Vlatko Stefanovski igra v številnih državah, tudi v Sloveniji. Pravi, da ima tu veliko prijateljev. Sodeloval je z Zoranom Predinom, Vladom Kreslinom in drugimi glasbeniki. Do Slovenije ima poseben odnos.
"Predvsem pa rad razbijam predsodke o raznih narodih in državah, kot na primer tega, da so Slovenci hladni in zadržani. Za moje prijatelje to ne velja, prej nasprotno. So topli prijazni, srčni, strastni in talentirani."
O Slovencih, Bosancih in celo Norvežanih, ki veljajo za hladne, ima Vlatko Stefanovski same lepe besede. So pa te manj pozitivne, ko beseda teče o današnji glasbeni sceni.
"Danes je vse preusmerjeno na ceneni pop, na 'fast food' glasbo. Vse se odvija z večjo naglico, mediji so hitrejši, vsaka atrakcija traja zgolj štiri sekunde. Nihče več nima ne časa ne potrpljenja za premišljeno delo; ali da se osami nekje v gorah in se malo odklopi. Redki so čudaki, ki plavajo proti toku."
Ana Vovk Korže je doktorica geografije in varstva okolja. Izkušnje z učnega poligona na obrobju Haloz deli s študenti na mariborski univerzi in s številnimi ljubitelji permakulture. O varovanju okolja, o zdravem pridelovanju hrane in tudi o zbiranju semen ...
Nedeljski gost Gorazda Rečnika je bil Dimitar Anakiev, zdravnik, neodvisni filmski režiser, šahist in soustanovitelj Svetovne haiku zveze.
Nedeljski gost Gorazda Rečnika je bil Dimitar Anakiev, zdravnik, neodvisni filmski režiser, šahist in soustanovitelj Svetovne haiku zveze.
Eden vodilnih psihiatrov pri nas, psihoanalizo aplicira tudi na literaturo in pedagogiko, dolgoletni vodja Enote za psihoterapijo nevroz ljubljanskega Centra za mentalno zdravje, idejni vodja vrtca, vodenega po psihoanalitičnih načelih, pisec esejev, kratkih zgodb in strokovnih člankov iz psihoanalize.
Dr. Matjaž Ličer je fizik, prevajalec enega izmed temeljnih del Alberta Einsteina "O splošni in posebni teoriji relativnosti", doktorski študent filozofije, sicer kot sodelavec Nacionalnega inštituta za biologijo zaposlen na Morski biološki postaji, tudi filmoljub in pronicljiv opazovalec družbe ter znanosti v njej.
Tine Maze ni potrebno posebej predstavljat. Po številnih intervjujih je tudi nedeljska gostja na Valu 202.
“Čez sedem svetlobnih let še Buldožer prav pride,” tako je nastala domača glasbena legenda. “Rinež” je sicer prevelik za naš studio, zato bo Nedeljski gost Vala 202 ena od pogonskih gosenic glasbene skupine Buldožer Borut Činč, ki upravlja arhivsko dokumentarni oddelek.
Nedeljski gost dr. Aleš Kuhar, agrarni ekonomist, o samooskrbi, vinu, glasbi in še čem.
Nedeljski gost dr. Aleš Kuhar, agrarni ekonomist, o samooskrbi, vinu, glasbi in še čem.
Aurora Fonda je dolgoletna vodja slovenske galerije A+A v Benetkah, doktorica znanosti s področja umetnostne zgodovine in kustosinja predstavitve Republike Slovenije na 56. Beneškem bienalu 2015.
Na Facebooku vsak dan napiše kakšno zabeljeno misel, v kolumnah lucidno analizira poti in stranpoti slovenske družbe, predvsem pa se angažira kot magister slikarstva. Pred kratkim je imel razstavo kar v svojem stanovanju, izvedel je provokativni projekt nekakšnega osebnega velikega brata, s Tomažem Šalamunom je izdal pesniško slikanico, se ukvarjal z 299 kosmatimi, še vedno za 7 tisoč evrov prodaja Mucike na platnu … Arjan Pregl je družbeno-kritični slikar, ki se radikalno in angažirano odziva na dogajanje v okolju. Ne uporablja le čopiča, ampak tudi črke in splet. Iskreno in brezkompromisno.
Pravi, da nima kaj povedati, ali pa vsaj ne karkoli novega. Ljubljančan Boris Kosec se je v socialnem delu znašel po naključju, a kot kaže, je bilo to dobro naključje. Že 25 let namreč dela z brezdomci v ljubljanskem zavetišču, ki je bilo takrat sploh prvo zavetišče za brezdomce v Sloveniji. Takrat je poznal vse uporabnike, danes jih je preveč.
Mirjam Drnovšček vodi kranjsko Prešernovo gledališče, ki se z družbeno kritičnimi predstavami odziva na aktualne trenutke v družbi, te pa gledalca spodbujajo k razmišljanju. Tudi na predstavah Tedna slovenske drame, osrednjem festivalu uprizarjanja slovenskih dramskih besedil, ki jih v svoje programe vključujejo tudi tuja gledališča. Prav vključevanje v mednarodni gledališki svet je, poudarja Drnovškova, zelo pomembno za rast gledališča. Za uveljavitev mladih slovenskih dramatikov pa so odločilne delavnice dramskega pisanja, kjer nastajajo novejša besedila.
Zenel Batagelj, partner v družbi Valicon, letošnji prejemnik stanovske nagrade Slovenske oglaševalske zbornice, Oglaševalska osebnost. Raziskovalec, analitik, poznavalec potrošniških navad, kulture ter socialnega in ekonomskega okolja, vidnejši strokovnjak s področja znamčenja.
Tokratni Nedeljski gost bo dr. Božidar Opara, defektolog, predsednik Strokovnega sveta za splošno izobraževanje in strokovnjak za metode učenja otrok s posebnimi potrebami. Predvsem pa strasten zagovornik in oče inkluzivne pedagogike pri nas, za katero pravijo, da je največja sprememba v sistemu vzgoje in izobraževanja v svetu v zadnjih 50. letih. Inkluzija, ki se je razvila iz specialne pedagogike, je najbolj moderen, demokratičen in human pristop pri vključevanju otrok s posebnimi potrebami v običajne šole.
Nima jih še trideset, pa je presegla že številne precej starejše od sebe. Med študijem medicine je ugotovila, da to pa mogoče ni vse, kar jo zanima in zdaj ji manjka le še nekaj izpitov, da bo ob naziv doktorica medicine dodala še doktorica matematike in računalništva. Rada gre v službo v Mariborski klinični center kot specializantka nevrologije, rada pa gre tudi v Karitasovo ambulanto za osebe brez obveznega zdravstvenega zavarovanja. Tam se včasih počuti bistveno bolj zdravnica kot v svoji redni službi. Ob vodenju ambulante pa je tudi predsednica humanitarnega društva Humanitarček, športnica, zaljubljena v knjige in v mesto ob Dravi. Ena redkih stvari, ki je ne zanimajo, je znanstvena fantastika, čeprav je za številne znanstvena fantastika početi vse to, kar počne Ninna Kozorog, ki je prav prejšnji teden prejela tudi naziv Ona 365.
Nedeljski gost JE BIL Marjan Strojan, pesnik prevajalec, filmski kritik in predsednik Slovenskega centra PEN. S prevajanjem in poezijo se je začel ukvarjati že v gimnazijskih letih. Najdlje je prevajal pesnika Roberta Frosta, sledijo Chaucer, Milton, Beawulf, Shakespeare in James Joyce, prevajal je tudi pesmi iz Antologije angleške poezije. Zadnja leta je gost številnih univerz in akademij tako po Evropi kot tudi na Kitajskem, Japonskem, v Severni in Srednji Ameriki, kjer študentom predava o Miltonu, velikokrat pa je vabljen, da prebira svojo poezijo.
Neveljaven email naslov