Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Vodne ujme postajajo vedno bolj pogoste in žal tudi zahtevajo vedno več žrtev in premoženjske škode. Letošnja ujma, ki je prizadela predvsem Bosno in Srbijo, je sprožila mednarodno pomoč, katere del so bili tudi slovenski gasilci. Kakšne izkušnje so pridobili pri posredovanju na tako velikem območju ter kakšen pomen ima gasilska služba danes bosta voditelju Juretu Čoklu na nočnem obisku povedala poveljnik Gasilske zveze Ljubljana Cveto Šumec in namestnik vodje 4. izmene Gasilske brigade Ljubljana, Klemen Zupančič.
Vodne ujme postajajo vedno bolj pogoste in žal tudi zahtevajo vedno več žrtev in premoženjske škode. Letošnja ujma, ki je prizadela predvsem Bosno in Srbijo, je sprožila mednarodno pomoč, katere del so bili tudi slovenski gasilci. Kakšne izkušnje so pridobili pri posredovanju na tako velikem območju ter kakšen pomen ima gasilska služba danes sta voditelju Juretu Čoklu na nočnem obisku povedala poveljnik Gasilske zveze Ljubljana Cveto Šumec in namestnik vodje 4. izmene Gasilske brigade Ljubljana, Klemen Zupančič.
Na pomoč bi nam priskočili vsi sosedje. Pripravljeni na pomoč pa smo tudi mi.
Nesreča, kakršna je letos prizadela Balkan, žal ni več nobena redkost. Tega se gasilca še kako zavedata, zato je beseda tekla tudi o pripravljenosti na morebitno tako obširno posredovanje pri nas. Slovenija je nanj pripravljena, poudarjata, vendar pa nikoli ne moremo točno napovedati, ali bo v določenem trenutku in v določenih razmerah lahko sama zadostila vsem potrebam, ki bi se pokazale. V primeru, da naš sistem zaščite in reševanja ne bi zmogel sam stabilizirati razmer, bi nam najverjetneje v sklopu mednarodne pomoči najprej na pomoč prihiteli Nemci ali Avstrijci. Morda tudi Italijani in Hrvati, seveda pa je največ odvisno od tega, kdo ima za kaj takega možnosti in seveda razpoložljive kapacitete. Slovenija je v zadnjih desetih letih že nekajkrat dokazala, da je na področju zaščite in reševanja v samem vrhu EU in da je sposobna v primeru izrednih razmer na prizadeta področja v najkrajšem času poslati visoko usposobljeno ekipo, pripravljeno na skoraj kakršne koli razmere.
Z minimalnimi sredstvi narediti maksimalno
Odločitev, da so naše enote, ki jih napotijo na prizadeta območja samozadostne in da ne potrebujejo ničesar iz lokalnega področja, se je izkazala za dobro, povesta. Slovenska ekipa, sestavljena iz poklicnih in prostovoljnih gasilcev, izurjenih za delo na vodi in v primeru elementarnih nesreč, je s seboj prinesla prav vse, kar so na terenu potrebovali, kar jim je zagotavljalo najvišjo stopnjo avtonomije, predvsem pa niso z ničemer obremenili že tako prizadetega območja. Stroške naše ekipe sta ocenila kot minimalne za tako učinkovit poseg, torej lahko slovensko pomoč ocenimo kot uspešno. Kolikor o uspešnosti ob tako veliki nesreči sploh govorimo, dodata.
Prostovoljni gasilci so tudi del sestava Civilne zaščite
Na vprašanje, kako to, da ob vsaki večji nesreči slišimo o velikem številu pripadnikov CZ na terenu, vidi pa jih nihče, sta se strinjala, da gre predvsem za organizacijo strukture CZ, katere del so tudi gasilci. Da torej to drži, čeprav je dejstvo, da večino posredovalcev na terenu predstavljajo prav prostovoljni gasilci. Ti tudi sicer v nekaterih občinah prevzemajo vedno več nalog, ki so bile nekoč področje civilne zaščite. Splošno gledano pa imamo v Sloveniji sistem zaščite in reševanja, ki je edinstven in ga je vredno ohranjati. Kar se tiče lokalne skupnosti, sta poudarila, da je v Mestni občini Ljubljana sodelovanje med vsemi intervenciojskimi službami zgledno.
Spomini počasi izginjajo, ostanejo pa podrobnosti, ki jih ne pozabiš nikoli
Tovrstna posredovanja in nasploh gasilsko delo je stresno, dodata. Prizori tragedij niso redki, vendar je veliko tudi dobrih stvari, ki jih je potrebno znati videti, pove poveljnik GZL Cveto Šumec. Drži tudi, kakor vedo povedati starejši gasilci, da se na tragedije nikoli ne moreš ‘navaditi’. Lahko pa se navadiš živeti z njimi. Spomini na težke trenutke se počasi pomaknejo v pozabo, vendar pa ostajajo podrobnosti, ki so povezane z njimi. Teh ne pozabiš nikoli, pravita. Oba sta doživela veliko hudega ob zelo različnih intervencijah, a kaj drugega ne bi počela. Gasilstvo je ‘način življenja’, za katerega niso bili rojeni prav vsi – in vendarle prinaša veliko več dobrih kot pa slabih stvari, povesta. Prav bi bilo, če bi se po njih včasih znala zgledovati tudi naša država.
Oči povedo vse
Kaj vse sta doživela na zadnji večji intervenciji na Balkanu, vesta le sama. Prav vseh spominov seveda ne želita deliti, saj gre ob tako napornih in psihično obremenilnih dogodkih tudi za zelo osebno doživljanje. Razumljivo. Oba zelo veseli, da so se pri nas gasilci tako množično odzvali in da jih je veliko, ki bi radi odšli na pomoč, ostalo doma, saj samo področje posredovanja tako velikega števila ljudi ne bi preneslo. Ko so se slovenski gasilci vračali domov, prav veliko besed z lokalnimi prebivalci niti niso imeli časa in možnosti spregovoriti. A nič zato, doda poveljnik Šumec. Dovolj jih je bilo pogledati v oči. Oči povedo vse.
5420 epizod
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Vodne ujme postajajo vedno bolj pogoste in žal tudi zahtevajo vedno več žrtev in premoženjske škode. Letošnja ujma, ki je prizadela predvsem Bosno in Srbijo, je sprožila mednarodno pomoč, katere del so bili tudi slovenski gasilci. Kakšne izkušnje so pridobili pri posredovanju na tako velikem območju ter kakšen pomen ima gasilska služba danes bosta voditelju Juretu Čoklu na nočnem obisku povedala poveljnik Gasilske zveze Ljubljana Cveto Šumec in namestnik vodje 4. izmene Gasilske brigade Ljubljana, Klemen Zupančič.
Vodne ujme postajajo vedno bolj pogoste in žal tudi zahtevajo vedno več žrtev in premoženjske škode. Letošnja ujma, ki je prizadela predvsem Bosno in Srbijo, je sprožila mednarodno pomoč, katere del so bili tudi slovenski gasilci. Kakšne izkušnje so pridobili pri posredovanju na tako velikem območju ter kakšen pomen ima gasilska služba danes sta voditelju Juretu Čoklu na nočnem obisku povedala poveljnik Gasilske zveze Ljubljana Cveto Šumec in namestnik vodje 4. izmene Gasilske brigade Ljubljana, Klemen Zupančič.
Na pomoč bi nam priskočili vsi sosedje. Pripravljeni na pomoč pa smo tudi mi.
Nesreča, kakršna je letos prizadela Balkan, žal ni več nobena redkost. Tega se gasilca še kako zavedata, zato je beseda tekla tudi o pripravljenosti na morebitno tako obširno posredovanje pri nas. Slovenija je nanj pripravljena, poudarjata, vendar pa nikoli ne moremo točno napovedati, ali bo v določenem trenutku in v določenih razmerah lahko sama zadostila vsem potrebam, ki bi se pokazale. V primeru, da naš sistem zaščite in reševanja ne bi zmogel sam stabilizirati razmer, bi nam najverjetneje v sklopu mednarodne pomoči najprej na pomoč prihiteli Nemci ali Avstrijci. Morda tudi Italijani in Hrvati, seveda pa je največ odvisno od tega, kdo ima za kaj takega možnosti in seveda razpoložljive kapacitete. Slovenija je v zadnjih desetih letih že nekajkrat dokazala, da je na področju zaščite in reševanja v samem vrhu EU in da je sposobna v primeru izrednih razmer na prizadeta področja v najkrajšem času poslati visoko usposobljeno ekipo, pripravljeno na skoraj kakršne koli razmere.
Z minimalnimi sredstvi narediti maksimalno
Odločitev, da so naše enote, ki jih napotijo na prizadeta območja samozadostne in da ne potrebujejo ničesar iz lokalnega področja, se je izkazala za dobro, povesta. Slovenska ekipa, sestavljena iz poklicnih in prostovoljnih gasilcev, izurjenih za delo na vodi in v primeru elementarnih nesreč, je s seboj prinesla prav vse, kar so na terenu potrebovali, kar jim je zagotavljalo najvišjo stopnjo avtonomije, predvsem pa niso z ničemer obremenili že tako prizadetega območja. Stroške naše ekipe sta ocenila kot minimalne za tako učinkovit poseg, torej lahko slovensko pomoč ocenimo kot uspešno. Kolikor o uspešnosti ob tako veliki nesreči sploh govorimo, dodata.
Prostovoljni gasilci so tudi del sestava Civilne zaščite
Na vprašanje, kako to, da ob vsaki večji nesreči slišimo o velikem številu pripadnikov CZ na terenu, vidi pa jih nihče, sta se strinjala, da gre predvsem za organizacijo strukture CZ, katere del so tudi gasilci. Da torej to drži, čeprav je dejstvo, da večino posredovalcev na terenu predstavljajo prav prostovoljni gasilci. Ti tudi sicer v nekaterih občinah prevzemajo vedno več nalog, ki so bile nekoč področje civilne zaščite. Splošno gledano pa imamo v Sloveniji sistem zaščite in reševanja, ki je edinstven in ga je vredno ohranjati. Kar se tiče lokalne skupnosti, sta poudarila, da je v Mestni občini Ljubljana sodelovanje med vsemi intervenciojskimi službami zgledno.
Spomini počasi izginjajo, ostanejo pa podrobnosti, ki jih ne pozabiš nikoli
Tovrstna posredovanja in nasploh gasilsko delo je stresno, dodata. Prizori tragedij niso redki, vendar je veliko tudi dobrih stvari, ki jih je potrebno znati videti, pove poveljnik GZL Cveto Šumec. Drži tudi, kakor vedo povedati starejši gasilci, da se na tragedije nikoli ne moreš ‘navaditi’. Lahko pa se navadiš živeti z njimi. Spomini na težke trenutke se počasi pomaknejo v pozabo, vendar pa ostajajo podrobnosti, ki so povezane z njimi. Teh ne pozabiš nikoli, pravita. Oba sta doživela veliko hudega ob zelo različnih intervencijah, a kaj drugega ne bi počela. Gasilstvo je ‘način življenja’, za katerega niso bili rojeni prav vsi – in vendarle prinaša veliko več dobrih kot pa slabih stvari, povesta. Prav bi bilo, če bi se po njih včasih znala zgledovati tudi naša država.
Oči povedo vse
Kaj vse sta doživela na zadnji večji intervenciji na Balkanu, vesta le sama. Prav vseh spominov seveda ne želita deliti, saj gre ob tako napornih in psihično obremenilnih dogodkih tudi za zelo osebno doživljanje. Razumljivo. Oba zelo veseli, da so se pri nas gasilci tako množično odzvali in da jih je veliko, ki bi radi odšli na pomoč, ostalo doma, saj samo področje posredovanja tako velikega števila ljudi ne bi preneslo. Ko so se slovenski gasilci vračali domov, prav veliko besed z lokalnimi prebivalci niti niso imeli časa in možnosti spregovoriti. A nič zato, doda poveljnik Šumec. Dovolj jih je bilo pogledati v oči. Oči povedo vse.
Na nočni obisk pride 30-letni glasbenik iz Laškega, ki s skupino Dejan Dogaja že več let razveseljuje staro in mlado občinstvo po Sloveniji. S Poskočnimi muzikanti je začel svojo kariero, se preizkusil kot klarinetist in pevec, danes pa ga obožujejo številni mladi poslušalci. Znan je po izraziti irokezi, ki je njegov zaščitni znak. V glasbo in nastopanje je zaljubljen, morda se nekoč loti tudi vodenja otroške razvedrilne oddaje. Dejan Krajnc bo na Prvem nastopil malo po polnoči, ob spremljavi kitarista pa bo zapel tudi nekaj slovenskih popevk. Z njim se bo pogovarjal voditelj Andrej Hofer.
V nočnem programu bomo potovali s popotnikoma Stanko in Igorjem Benčevičem, ki sta bila v začetku leta v Mehiki in Braziliji. Ptujčana s svojim ustvarjalnim pristopom že leta sooblikujeta gostinsko, turistično in kulturno podobo najstarejšega slovenskega mesta, z Muzikafejem pa sta ponesla v svet tudi ime našega starodavnega mesta. Z nami bosta delila svoja zelo raznolika doživetja.
Kot otrok je igral kljunasto flavto, potem je presedlal na violončelo, dokler ni pri trinajstih letih našel pravega instrumenta zase – bobnov. Od njih se ni več ločil in kmalu mu je postalo jasno, da bo glasba njegov poklic in njegovo poslanstvo. Navdušil ga je predvsem jazz, s katerim ga je spoznal profesor Adam Klemm. Na KGBL v Ljubljani je vpisal smer jazz bobni, potem pa študij nadaljeval na eminentni CODARTS university v Rotterdamu, kjer je leta 2020 diplomiral. Z magistrskim študijem je nadaljeval na amsterdamskem konservatoriju. Amsterdam je trenutno njegov drugi dom, v njem ustvarja in sodeluje s številnimi glasbeniki, dejaven pa je tudi v programih Inštituta za raziskave umetnosti, kritične misli in filozofije Inštitut.abeceda pod vodstvom Dréja A. Hočevarja. Na letošnjem Jazz festivalu v Ljubljani predstavlja svoj avtorski projekt Introducing Domen Cizej, set petih albumov z različnimi zasedbami. Na nočni pogovor ga je povabila Nada Vodušek.
V Nočnem obisku smo naredili sklep dogajanja na festivalu Parada ponosa. V goste smo povabili Katjo Sešek z Društva Parada ponosa, ki vodi program Varne in vključujoče šole. Sešek aktivno udejanja namero, da bi šole postale bolj prijazen prostor za mlade LGBTIQ+ osebe. Spregovorila je o izzivih uvajanja tovrstnih tematik v šole, o nestrpnem odnosu družbe do raznolikosti in o neodzivnosti ministrstva na pozive k sodelovanju. Ali je boj ene marginalizirane skupnosti boj za pravice vseh? Kako implementacija spremenjenega družinskega zakonika poteka v praksi? Koliko je posvojitev otrok s strani istospolnih parov? Vprašanja je Katji Sešek postavljala voditeljica Eva Lipovšek.
Ne zgodi se pogosto, da mora gost Nočnega obiska predčasno oditi iz službe, da lahko ob polnoči že sedi v našem studiu. In prav to se bo zgodilo nocoj – na poletno noč muzejev. Gost Nočnega obiska bo namreč paleontolog Matija Križnar. Poletno noč muzejev, ko so muzeji in galerije odprti do polnoči, bo podaljšal s pogovorom v živo v etru nočnega programa. Mag. Križnar je zaposlen v Prirodoslovnem muzeju Slovenije, kjer skrbi za zbirko najdragocenejših slovenskih fosilov. Vas zanima, kaj se je dogajalo nekoč pri nas? Zato vas Matija Križnar in Iztok Konc vabita, da prvi uri v noči na nedeljo preživite z njima.
V nočnem programu boste slišali pogovor z Izidorjem Simčičem. Prihaja iz Brd, kjer ga skoraj vsi kličejo Dorče. Njegova igra otroških let je bila lepšanje prostorov, kasneje se je odločil za študij arhitekture, izkušnje pa nato pridobival v tujini. Da si Izidor Simčič zasluži posebno mesto v knjigi razvoja Brd, so mu v tem mesecu znova priznali na briški občini, saj je z njegovo pomočjo postala ena pomembnih turističnih destinacij.Pogovor je pripravila Eva Furlan.
Manca Udovič se pred radijski mikrofon vrača v drugačni vlogi, kot je zanjo običajno. Kot gostja nočnega programa in ne kot nastopajoča na koncertu ali radijska novinarka, kar je nekoč že bila. Zdaj je ustvarjalka glasbe, skladateljica in glasbena pedagoginja, ki s svojo zasedbo RoManca nastopa po odrih po vsej državi. Kje išče navdih in kako skuša navdihniti mlajše? Še vedno začuti metuljčke, ko igra na koncertih? In nenazadnje – ali igra klavir tudi takrat, ko ji ga ne bi bilo treba? Med črno-belimi tipkami, ki včasih igrajo vesele, včasih pa bolj resne skladbe, se bo z njo sprehodil njen nekdanji radijski kolega Jure K. Čokl.
V četrtkovem nočnem programu bomo prisluhnili zanimivim pogovorom. Gostili bomo mariborske aktiviste iz Iniciative mestni zbor, ki se že 10 let trudijo, da bi mestna oblast slišala tudi glas običajnih meščanov. Pogovarjali se bomo tudi z dobitnico letošnjega Borštnikovega prstana Natašo Matjašec Rošker. Prisluhnili pa bomo tudi odlični glasbi: domači zasedbi Bomb Shell in pevcu Simonu Vadnjalu. Ob koncu nočnega druženja pa se bomo zazrli tudi v zgodovino.
Morda se zdi, da se človeku, ki se seznani z diagnozo bipolarne duševne motnje, popolnoma podre življenje, da bo moral trajno uživati zdravila, ob pomoči katerih bo sploh lahko normalno deloval. Vendar je resnica lahko tudi drugačna. Tone Vrhovnik Straka živi z diagnozo bipolarne motnje že več kot tri desetletja, in to brez zdravil. Zase pravi, da je le nekoliko nenavaden v tem, da je v čustvovanju bolj ekstremen, da ga včasih bolj nagiba na en, včasih pa na drugi konec lestvice. In če se človek kdaj zatakne na enem koncu, velja, da se je treba zdraviti z zdravili na recept. Obstajajo pa tudi alternative. Naš gost je kljub bipolarni motnji uspešen v svojem poklicu, dejaven v društvu Poglej in v številnih drugih dejavnostih. V sodelovanju s civilno družbo in stroko si prizadeva za spremembo zakonodaje in pogleda na psihiatrično oskrbo. V trenutkih, ko zdrsnemo na spodnji konec lestvice, v depresijo, najbolj potrebujemo nekoga, ki si bo vzel čas in se z nami pogovarjal.
Na tokratnem Nočnem obisku se nam je pridružil gledališki in televizijski igralec Matej Zemljič. Kljub temu da je predstavnik mlade generacije igralcev, je širši slovenski javnosti že dobro znan. V preteklosti je nastopal v mnogih slovenskih gledališčih, veliko pozornosti pa je pritegnil tudi z vlogami pred kamero. Med večjimi uspehi je vsekakor vloga Andreja v celovečernem filmu Posledice. Čeprav mineva že pet let od njegovega izida, film ob vsakem ponovnem predvajanju vzbudi pozornost gledalcev in gledalk. Z Matejem Zemljičem se je pogovarjal Rene Markič.
Z namenom, da bi imeli bolni otroci tudi v bolnišnici v Ljubljani šolo, je bila leta 1951 ustanovljena Bolnišnična šola. Ta ohranja in krepi življenjsko perspektivo in osmišlja dneve bolnih otrok. Ob šolskem delu pa izven bolnišničnih zidov nastaja še več drugih vsebin, med njimi so tabori sonca in radosti in bolnišnične olimpijske igre. Več o poslanstvu in delovanju šole bo v noči s sobote na nedeljo povedala profesorica Manja Žugman, vodja bolnišničnih šolskih oddelkov Osnovne šole Ledina. Na Nočni obisk po polnoči jo je povabila voditeljica Anamarija Štukelj Cusma. Oddaja je del mednarodnega projekta B-AIR: Zvočna umetnost za dojenčke, malčke in ranljive skupine, ki ga vodi Radio Slovenija in ga sofinancirata program Evropske unije Ustvarjalna Evropa in ministrstvo za kulturo RS. Več o projektu na spletni strani rtvslo.si/b-air in na b-air.infinity.radio.
Zveza prijateljev mladine Slovenije letos obeležuje 70 let. Njena prva skrb so otroci, mladi in družine. S številnimi programi in akcijami si prizadeva, da bi jim pomagala, zastopala njihove interese in ščitila njihove pravice. Breda Krašna že vrsto let dela kot generalna sekretarka Zveze prijateljev mladine Slovenije, že prej pa je sodelovala z njimi kot prostovoljka. Njena profesionalna pot je pisana, seznam vseh ostalih dejavnosti dolg, saj je Ankarančanka Breda Krašna ena tistih, ki ne znajo sedeti križem rok. K pogovoru jo je povabila Nataša Ugrin Tomšič.
V studio je prišel doktor filozofije in komparativist, predvsem pa – kot diplomirani slikar – stripar in ilustrator. Njegovi stripi že več kot 20 let izhajajo tako v digitalnih kot v tiskanih medijih ter v knjižni obliki. Ustvaril je več stripovskih albumov, ilustriral knjige za otroke in mladino ter poskrbel, da je inteligentni in duhoviti strip redno izhajal v časopisu. Velja za enega glavnih in najbolj aktivnih zagovornikov stripa ter risoromanov pri nas. Je soustanovitelj in soorganizator mednarodnega festivala Tinta, na Poljanski ulici v Ljubljani pa je odprl knjigarno Stripolis, ki presega meje prodajnega prostora, saj deluje tudi kot atelje in zavod za gojenje stripovske kulture. Na nočni obisk je Gašper Stražišar povabil Izarja Lunačka.
Gostja nočnega programa bo Petra Bašl, optičarka, ki za svoj poklic pravi, da je to poklic preteklosti, sedanjosti in prihodnosti. V to delo se je zaljubila že v otroštvu, ko je opazovala optiko v soseščini. Se ljudje zavedamo pomembnost oči? Na kaj moramo paziti pri nakupu očal? Naši gostji, ki je poslovna ženska, izzivi niso tuji, sprostitev in mir pa poišče v naravi, saj z družino živi na Pohorju? Prisluhnite malo po polnoči.
Pogovor z nekom, ki odhaja. Slovo prijateljev. A tega drugega ni na odru. Njegov stol je prazen. Očitno je že odšel. In tisti, ki je ostal, sam pri sebi preigrava slovo. Pripoveduje nam, ki se morda ob tem spomnimo svojih sloves, svojih monologov, izgovorjenih v bolečo tišino. Predstava Disco inferno je avtorski projekt igralca Luke Bokšana, v katerem skozi skoraj prazno, minimalistično scenografijo oder reže notranje trenje. Z zadržano igro brez poudarjenih gest in s sijajnim gibalnim koncem – "plesom" z dvema barskima stoloma gledalca ves čas drži v napetosti. Z monodramo, eno najzahtevnejših igralskih nalog, je pravkar magistriral na AGRFT v Ljubljani. O njegovi dozdajšnji igralski poti, o gledališču in umetnosti, o željah in prihodnosti se z Luko Bokšanom pogovarja Nada Vodušek.
Obnovitveno kmetovanje bi lahko razložili tudi kot inteligentno kmetovanje, posvečeno mikroskopskim organizmom , ki jih s prostim očesom ne moremo videti, zato si težko predstavljamo, kako bogato je lahko življenje pod našimi nogami. Pri Curkovih na Kmetiji Zeleni pašnik na Griču so doma mnogi. Ne le Klara in Miha, še zelo mladi gonilni sili kmetije, tam sta še otroka, Ema in Tine, kunci, piščanci, kokoši, ovce, krava cika Rozi, Sultan - čuvaj, muca, deževniki in mnogi ostali, neomenjeni, ki pričajo o tem, kako živa, rodovitna in bogata so lahko tla, če zanje ustrezno in trajnostno skrbimo. V simbiozi. Živali, rastline in ljudje. Temeljni vidik takšnega, revolucionarnega načina kmetovanja, je tudi zadovoljevanje potreb po prvovrstni hrani. Kako lahko in tudi podjetno je pravzaprav zemljišča bogatiti z obilico organske snovi, skrbeti za njihovo ravnovesje, s tem zaslužiti in naravi vračati, kar nam da, boste poslušali po polnoči, ko bosta naša gosta Klara in Miha Curk, ki živita in ustvarjata drugače od večine slovenskih kmetov. Napredna? Še kako.
Vstop v nedeljo bo zelo glasbeno obarvan – pokukali bomo namreč v življenjsko zgodbo in v 50 let petja opernega pevca in pevca zabavne glasbe. Leta 1977 je na mednarodnem tekmovanju mladih opernih pevcev v Trevisu dobil nagrado za najobetavnejšega mladega opernega pevca, je dvakratni zmagovalec festivala Melodije morja in sonca – prvič v duetu s Heleno. Ja, zdaj že veste, da bo gost nočnega programa Nace Junkar. Veliko pesmi v njegovi izvedbi bogati naš arhiv, a gostiteljico Lucijo Grm bodo predvsem zanimale zgodbe, ki jih je pisalo njegovo bogato glasbeno ustvarjanje.
V tokratni oddaji Nočni obisk vas vabimo v svet glasbe. Faraoni, legendarna skupina iz Izole, ki je bila ustanovljena leta 1967, gre po desetih letih spet skupaj na oder portoroškega Avditorija. Pred koncertom, ki bo 24 junija, so medije povabili na srečanje. Nelfi Depangher, Piero Pocecco, Tulio Furlanič, Marjan Malikovič in Slavko Ivančič so Nataši Benčič pripovedali zgodbe, ki jih je pisala njihovo življenje in njihova glasba.
Tokratna Noč šansonov bo v znamenju šaljivih, parodičnoh, satiričnih, celo posmehljivih šansonov dvajsetih let 20. stoletja. Začeli bomo v družbi pevca, ki so ga poznali kot Dreana, večino časa pa bomo poslušali Georgiusa, čigar opus je pravo razpiranje vseh mogočih odtenkov posmehljivosti in družbenega dogajanja, pa tudi značajskih lastnosti, ob katere se umetnik lahko obregne. K poslušanju vas vabi Miha Zor.
V ponedeljek se začne Borštnikovo srečanje, osrednji slovenski gledališki festival, ki že skoraj 60 let bogati slovenski gledališki prostor. Po polnoči se bomo spomnili pogovora z mariborsko igralko Lino Akif, ki je nedavno gostovala pri nas; sicer živi in dela v prestolnici. Z lanskega Borštnikovega srečanja je odnesla nagrado za najboljšo mlado igralko. Spregovorila je o svojih odrskih začetkih, o rasno profiliranih vlogah, oblikah izključevanja, ki jih je bila deležna, in o želji po večji raznolikosti v slovenskem gledališču. Vabljeni k poslušanju.
Neveljaven email naslov