Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Profesorica matematike in pedagogike, avtorica knjige Življenje brez glutena, bolnica s celiakijo in KVČB, ki pravi, da celiakija ni dieta, temveč način življenja.
Petra Medved je na Nočni obisk povabila Suzano Kranjec, profesorico matematike in pedagogike, avtorico knjige Življenje brez glutena. Suzana Kranjec je bolnica s celiakijo in KVČB. Pravi, da celiakija ni dieta, temveč način življenja. O svoji življenjski spremljevalki celiakiji pravi:
Tako jo brez zadržkov lahko poimenujem šele odkar imam postavljeno diagnozo. Pred tem je bila zame kratko malo vsiljivka. Nepovabljena gostja, ki se ni in ni dala odgnati. Občutila sem jo kot senco, ki mi sledi na vsakem koraku. Poskušala sem jo zatajiti, ji celo kljubovati, a zaman…..Pa sem jo, kot to vedno odkrito priznam, z dnem uradno ugotovljene diagnoze vendarle precej lažje ozavestila. Čeprav sem tudi prej ves čas slutila, da je…tam. Od tistega trenutka sem si globoko v sebi mnogo lažje dopovedovala, da prej ko jo vzamem za svojo, bolje zame. Mišljeno dobesedno.
S svojim delom ozavešča okolico, deli svoje znanje in izkušnje ne samo o pasteh brezglutenske prehrane, temveč nagovarja posameznika tudi k bolj zdravemu prehranjevanju, pozitivnemu razmišljanju in gibanju, ki mu daje poseben poudarek.
Mogoče bo koga presenetil podatek, da moji dieti navkljub z družino dosti potujemo. Preuredili smo si kombi v bivalnega, tako da sem imela vedno možnost priprave hrane. Tako nismo odvisni od drugih. Včasih v kraju bivanja najamemo apartma, seveda spet z namenom, da si hrano pripravljamo sami. Izlete izbiramo zelo premišljeno, primerno mojemu tempu, ker fizično vendarle ne zmorem prevelikih obremenitev.Zdaj tudi že precej dobro poznam svoje telo in vem kaj mi sporoča. V kolikor se mi napoveduje slabo počutje, raje preprosto ležem k počitku. To je edini način, da v kratkem spet lahko nadaljujemo zastavljeno pot.
Suzana Kranjec v Grčiji
foto: arhiv gostje
Posvetila se je pravilni pripravi hrane, pravilni kombinaciji hrane, kajti kot razlaga je bil njen želodec in črevesje zelo uničeno, boleče in utrujeno. Zaradi dodatnih alergij je izoblikovala dieto brez glutena, brez jajc, brez mleka in brez obdelanih maščob, s pravilnim kombiniranjem živil in ekološko izbiro osnovnih živil. In razlaga:
In verjemite, jem okusno. Pripravljam hrano z veseljem. Vse skupaj mi je postalo izziv. Ne pripravljam pogosto istih receptov, razen nekaj klasičnih, ki so mi zlezli pod kožo. Predvsem pa mi je izziv, kadar mi uspe dober “ponaredek” klasične hrane, morda celo tradicionalne hrane, s tem, da upoštevam vse omejitve, ki jih imam v prehrani in je hrana kljub temu okusna.
Suzana Kranjec, gostja Nočnega obiska vam predstavlja hitro narejeno potico brez glutena, jajc in mleka, ki zagotovo uspe. Lahko ji rečemo tudi veganska potica.
Najprej pripravimo makov nadev:
Smetano z rumom zavremo in dodamo mleti mak, brezovo sladilo, limonino lupinico in rum. Odstavimo z ognja. Vse dobro premešamo. Potica izredno lepega izgleda, saj je močno rumene barve, na kar so gospodinje najbolj ponosne, da so izbrale za peko prava jajca. Mi pa bomo barvo jajca preprosto nadometili s kurkumo.
Testo:
Suhe sestavine dobro premešamo, nato dodamo tekočino in ugnetemo testo. Če se testo prijemlje posode ali roke, lahko dodamo žlico ali dve moke, ki jo potresemo na dno posode in počasi sukamo testo po posodi, da preprečimo lepljenje na roke in posodo.
Testo naj počiva pokrito k kuhinjskim servetom na toplem 20 minut. Nato ga ponovno pregnetemo. Na podlago položimo folijo za živila in nanjo položimo testo. Testo prekrijemo še z eno plastjo folije in začnemo z valjanjem. Tako preprečimo prijemanje na valjar in testo je mnogo lažje oblikovati v željeno obliko.Velikost in obliko razvaljanega testa določimo glede na obliko pekača. Namažemo z nadevom in zvijemo. Nato zvito potico s pomočjo folije prevrnemo na “hrbet”, da je konec zvitka na vrhu. Da pa sem nam zvitek ne podre pri prenašanju v model pekača, ga z modelom preprosto prekrijemo. Po potrebi odrežemo odvečno dolžino zvitka. Z roko gremo pod folijo na kateri je zvitek potice in vse skupaj lahko elegantno prevrnemo v model. Kajti testo ima slabšo vezivnost, ker ne vsebuje glutena, ne jajc, ne maščob in se rado strga. Potico pustimo 20 minut da vzhaja, nato jo z iglo velikokrat prebodemo, da izpustimo odvečni zrak in s tem preprečimo, da pride v poticido luknjic zraka. Potica naj vzhaja 20 minut. Nato jo z dolgo iglo velikokrat prebodemo potico do dna, da se ne naredijo zračni žepki in da nadev ne odstopa od testa.
Premaz:
Pregrejemo, da se sladkor stopi in premažemo površino potice predno jo damo v pečico. Tako dobi lepo rjavo barvo, ker nismo dodajali nobenih maščob.
Potico postavimo v hladno pečico in nastavimo temperaturo na 180°C. Ker je pečica še hladna, potica še nekoliko vzhaja med njenim segrevanjem. Pečemo 30 minut. Nato prekrijemo potico z aluminijevo folijo, da čim manj tekočine izpari in da je potica rahla. Pečeno potico vzamemo iz modela in jo prekrijemo s servetom, da se ohladi in da izgubi čim manj vlage.
5420 epizod
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Profesorica matematike in pedagogike, avtorica knjige Življenje brez glutena, bolnica s celiakijo in KVČB, ki pravi, da celiakija ni dieta, temveč način življenja.
Petra Medved je na Nočni obisk povabila Suzano Kranjec, profesorico matematike in pedagogike, avtorico knjige Življenje brez glutena. Suzana Kranjec je bolnica s celiakijo in KVČB. Pravi, da celiakija ni dieta, temveč način življenja. O svoji življenjski spremljevalki celiakiji pravi:
Tako jo brez zadržkov lahko poimenujem šele odkar imam postavljeno diagnozo. Pred tem je bila zame kratko malo vsiljivka. Nepovabljena gostja, ki se ni in ni dala odgnati. Občutila sem jo kot senco, ki mi sledi na vsakem koraku. Poskušala sem jo zatajiti, ji celo kljubovati, a zaman…..Pa sem jo, kot to vedno odkrito priznam, z dnem uradno ugotovljene diagnoze vendarle precej lažje ozavestila. Čeprav sem tudi prej ves čas slutila, da je…tam. Od tistega trenutka sem si globoko v sebi mnogo lažje dopovedovala, da prej ko jo vzamem za svojo, bolje zame. Mišljeno dobesedno.
S svojim delom ozavešča okolico, deli svoje znanje in izkušnje ne samo o pasteh brezglutenske prehrane, temveč nagovarja posameznika tudi k bolj zdravemu prehranjevanju, pozitivnemu razmišljanju in gibanju, ki mu daje poseben poudarek.
Mogoče bo koga presenetil podatek, da moji dieti navkljub z družino dosti potujemo. Preuredili smo si kombi v bivalnega, tako da sem imela vedno možnost priprave hrane. Tako nismo odvisni od drugih. Včasih v kraju bivanja najamemo apartma, seveda spet z namenom, da si hrano pripravljamo sami. Izlete izbiramo zelo premišljeno, primerno mojemu tempu, ker fizično vendarle ne zmorem prevelikih obremenitev.Zdaj tudi že precej dobro poznam svoje telo in vem kaj mi sporoča. V kolikor se mi napoveduje slabo počutje, raje preprosto ležem k počitku. To je edini način, da v kratkem spet lahko nadaljujemo zastavljeno pot.
Suzana Kranjec v Grčiji
foto: arhiv gostje
Posvetila se je pravilni pripravi hrane, pravilni kombinaciji hrane, kajti kot razlaga je bil njen želodec in črevesje zelo uničeno, boleče in utrujeno. Zaradi dodatnih alergij je izoblikovala dieto brez glutena, brez jajc, brez mleka in brez obdelanih maščob, s pravilnim kombiniranjem živil in ekološko izbiro osnovnih živil. In razlaga:
In verjemite, jem okusno. Pripravljam hrano z veseljem. Vse skupaj mi je postalo izziv. Ne pripravljam pogosto istih receptov, razen nekaj klasičnih, ki so mi zlezli pod kožo. Predvsem pa mi je izziv, kadar mi uspe dober “ponaredek” klasične hrane, morda celo tradicionalne hrane, s tem, da upoštevam vse omejitve, ki jih imam v prehrani in je hrana kljub temu okusna.
Suzana Kranjec, gostja Nočnega obiska vam predstavlja hitro narejeno potico brez glutena, jajc in mleka, ki zagotovo uspe. Lahko ji rečemo tudi veganska potica.
Najprej pripravimo makov nadev:
Smetano z rumom zavremo in dodamo mleti mak, brezovo sladilo, limonino lupinico in rum. Odstavimo z ognja. Vse dobro premešamo. Potica izredno lepega izgleda, saj je močno rumene barve, na kar so gospodinje najbolj ponosne, da so izbrale za peko prava jajca. Mi pa bomo barvo jajca preprosto nadometili s kurkumo.
Testo:
Suhe sestavine dobro premešamo, nato dodamo tekočino in ugnetemo testo. Če se testo prijemlje posode ali roke, lahko dodamo žlico ali dve moke, ki jo potresemo na dno posode in počasi sukamo testo po posodi, da preprečimo lepljenje na roke in posodo.
Testo naj počiva pokrito k kuhinjskim servetom na toplem 20 minut. Nato ga ponovno pregnetemo. Na podlago položimo folijo za živila in nanjo položimo testo. Testo prekrijemo še z eno plastjo folije in začnemo z valjanjem. Tako preprečimo prijemanje na valjar in testo je mnogo lažje oblikovati v željeno obliko.Velikost in obliko razvaljanega testa določimo glede na obliko pekača. Namažemo z nadevom in zvijemo. Nato zvito potico s pomočjo folije prevrnemo na “hrbet”, da je konec zvitka na vrhu. Da pa sem nam zvitek ne podre pri prenašanju v model pekača, ga z modelom preprosto prekrijemo. Po potrebi odrežemo odvečno dolžino zvitka. Z roko gremo pod folijo na kateri je zvitek potice in vse skupaj lahko elegantno prevrnemo v model. Kajti testo ima slabšo vezivnost, ker ne vsebuje glutena, ne jajc, ne maščob in se rado strga. Potico pustimo 20 minut da vzhaja, nato jo z iglo velikokrat prebodemo, da izpustimo odvečni zrak in s tem preprečimo, da pride v poticido luknjic zraka. Potica naj vzhaja 20 minut. Nato jo z dolgo iglo velikokrat prebodemo potico do dna, da se ne naredijo zračni žepki in da nadev ne odstopa od testa.
Premaz:
Pregrejemo, da se sladkor stopi in premažemo površino potice predno jo damo v pečico. Tako dobi lepo rjavo barvo, ker nismo dodajali nobenih maščob.
Potico postavimo v hladno pečico in nastavimo temperaturo na 180°C. Ker je pečica še hladna, potica še nekoliko vzhaja med njenim segrevanjem. Pečemo 30 minut. Nato prekrijemo potico z aluminijevo folijo, da čim manj tekočine izpari in da je potica rahla. Pečeno potico vzamemo iz modela in jo prekrijemo s servetom, da se ohladi in da izgubi čim manj vlage.
Gost tokratnega nočnega programa bo strokovnjak za informacijske sisteme in filantrop Luka Manojlovič. Novogoričana smo na Radiu Koper sicer spoznali kot glasbenika, v vlogi klaviaturista je namreč nastopil v Studiu Hendrix s svojo takratna zasedbo The Users. V kasnejših letih pa smo njegovo ime v medijih zasledili predvsem v povezavi z dobrodelnimi projekti, kjer je v domu upokojencev med pandemijo starostnikom omogočal pogovore s svojci, učencem pa potrebno računalniško opremo za izvedbo pouka na daljavo. Danes Luka vodi posebno delavnico, kjer osnovnošolce in srednješolce seznanja z zakonitostmi informacijskih tehnologij in možnostmi, ki jih najnovejše tehnologije omogočajo za vsestranski napredek človeka.
Tokratna noč šansonov bo v prvi uri posvečena pesmim, ki jih je Édith Piaf posnela v 60-ih letih 20. stoletja, napisali pa so jih številni od skladateljev, ki smo jih v doslejšnjih Nočeh šansonov že spoznali. Drugo uro pa bomo ob glasbi namenili še sprehodu skozi Édithin življenjepis, tokrat do prvih let po drugi svetovni vojni. K poslušanju vas vabi Miha Zor.
Na nočni klepet k voditelju Robertu Zajšku prihaja Brigita Langerholc Žager, nekdanja vrhunska športnica, olimpijka, Bloudkova nagrajenka in mag. menedžmenta neprofitnih organizacij. Dolgoletne športne izkušnje danes združuje z najrazličnejšimi znanji za osebno rast, ki jih je pridobila v tujini in doma. Ob koncu meseca maja pa je izšla njena osebno izpovedna knjiga z naslovom Do cilja in naprej. Po eni uri se bomo odpravili v Računalniški muzej, prvi tak v Sloveniji, nato pa vas bomo razvajali z najpopularnejšo domačo in tujo glasbo v lestvici Top 17.
S publiko komunicira energično in nagajivo spogledljivo. Veselje se z odra pretaka vse tja do pozibavajoče se zadnje vrste. Pevec mlade zasedbe Kokosy, skupine štirih prijateljev, ki so se spoznali na gimnaziji Želimlje, kjer so se začeli poigravati z muziko. Zdaj ustvarjajo resno, a se niso nehali zabavati, kanec samoironije je lahko izvrstna začimba. Uživa tudi občinstvo na vse številnejših nastopih. O večnih temah prepevajo v svežem, mladem jeziku, polnem iskrivih verzov in duhovitih obratov. Za njimi je prvenec z naslovom Hude bejbe na dopustu, blizu je izid drugega albuma. Navdihujejo jih bizarne ali čustvene situacije, zgodbe posameznikov, življenje, ki ga premetava vsakdan. Neobremenjeno se sprehajajo med glasbenimi žanri, ker – le čemu bi se omejili na enega in se zaprli v njegov predal. O življenju, razmislekih, čustvih in seveda o glasbi mlade generacije bo tekla beseda v noči, v kateri bo voditeljica Nada Vodušek gostila pevca zasedbe Kokosy, Borisa Kokalja.
Kaj je zoomuzikologija, kakšno glasbo ustvarjajo živali in kako se lahko ljudje z njimi povezujemo v zvočni umetnosti so vprašanja, na katera bomo iskali odgovore v noči s sobote na nedeljo. Na Nočni obisk prihajata magistrica muzikologije, Katarina Radaljac, ki svoja raziskovanja posveča glasbi nečloveških živali in interakcijam z njimi, ter Uršek Slivšek, diplomirani psiholog, eden od kreatorjev in mentorjev delavnic za otroke in mlade Po poteh medvrstne komunikacije. Z gostoma se bo pogovarjala Anamarija Štukelj Cusma. Oddaja je del mednarodnega projekta B-AIR: Zvočna umetnost za dojenčke, malčke in ranljive skupine, ki ga vodi Radio Slovenija in ga sofinancirata program Evropske unije Ustvarjalna Evropa in ministrstvo za kulturo RS. Več o projektu na spletni strani rtvslo.si/b-air in na b-air.infinity.radio.
Vasilij Valenčič je sodelavec Inštituta za oljkarstvo Znanstveno raziskovalnega središča Koper. Če želimo izvedeti več o namiznih oljkah, je pravi sogovornik, saj je iz njih doktoriral na Biotehniški fakulteti. Na pravkar zaključenem ocenjevanju ekstra deviških oljčnih olj na tekmovanju za zlato oljčno vejico je bil eden od izkušenih ocenjevalcev. Je tudi član in namestnik vodje panela v nacionalnem referenčnem laboratoriju. Tako kot v klasični glasbi, ki mu je ljuba, je harmonija pri olju zelo pomembna. V nočnem programu ga bo gostila Tjaša Škamperle.
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
V nočnem programu bomo spoznali zavod Nazaj na konja s sedežem v Konjeniškem parku Starošince. Ob izbrani glasbi se bomo srečali z zelo osebnimi zgodbami močnih posameznic, ki so bile pred tremi desetletji primorane zapustiti svoj dom. Razstava zaobjema njihove spomine, ki niso le vizualni poklon pogumu, marveč spodbujajo slehernega k razmisleku o ravnanju in odnosu do tistih, ki so morali zapustiti svoje domove. Nočna voditeljica bo Helena Ajdnik.
Živa arhitektura je v stiku z samim bistvom življenja in je mnogo več od mrtve tvarine, pravi arhitekt in ustanovitelj Zavoda za prostor kulture. Je poznavalec gradnje z naravnimi materiali, ki je vse bolj prisotna tudi v slovenskem prostoru. A z njo je bil povezan že naš največji mojster Jože Plečnik, saj se je po ustvarjalnem premoru vrnil h klasičnemu jeziku arhitekture in naravnim materialom. Trajnost gradnje in zmernost bivanja sta dva postulata sodobne ekološko naravnane misli, ki v vrtinec silnih sprememb našega sveta vnašata nujno potreben razmislek o nas samih in o človeka vrednem življenju. Čas je za refleksijo in arhitekt Ira Zorko jo udejanja v misli in praksi. Na nočni obisk ga je povabila Nada Vodušek.
Nocoj odhajamo v svet operne glasbe in samospevov, v nočnem programu bomo slišali tudi kakšno priredbo popevke za trio klasičnih pevcev, predvsem pa se bo voditeljica Lucija Grm z gostom in njegovimi interpretacijami različnih glasbenih zvrsti, podala na njegovo izjemno pot pevskega in tudi pedagoškega ustvarjanja. Baritonist je dobitnik mnogih mednarodnih nagrad, sodeloval je z izjemnimi svetovnimi dirigenti in režiserji doma, predvsem pa po svetu, da je izjemno uspešen tudi na področju pedagoškega dela pa priča dejstvo, da njegovi študenti doma in v tujini prejemajo nagrade na mnogih pevskih tekmovanjih in so angažirani v različnih opernih produkcijah doma in po svetu. O raznolikem, dinamičnem, včasih napornem urniku in delu, ki mu prinaša veselje in zadoščenost, nam bo v Nočnem obisku razkrival Matjaž Robavs.
Na nočni obisk prihaja biolog Primož Presetnik – netopirc, ki se že 20 let ukvarja s preučevanjem in varovanjem netopirjev. Zanje meni, da je v njih nekaj skrivnostnega, ker so z njimi strašili otroke, da niso hodili po jamah, temnih prostorih in podstrešjih. Za Slovenijo je značilna izjemna pestrost netopirjev, pri nas živi kar 32 vrst in vse so zaščitene. Neupravičeno so na slabem glasu že od Valvasorjevih časov, pa tudi Drakula, Batman, še najbolj pa pandemija Covida jim niso naredili nobene usluge. S Primožem Presetnikom bomo plezali po cerkvenih zvonikih in zapuščenih gradovih in z voditeljico Alenko Terlep iskali odgovor na vprašanje, ali so netopirji morda lahko tudi vampirji.
V prvi uri nočnega programa se bomo pogovarjali z Matevžem Malejem predsednikom Kluba jadralcev na deski Bum o poletnih športnih in z njegovo soprogo Alenko Malej, ki mlade in odrasle spodbujata k spoznavanju in učenju vodnih športov.
Vezna planinska pot XIV. divizije je za Slovensko planinsko potjo druga najstarejša obhodnica po Sloveniji, ki je v zadnjem desetletju doživela temeljito prenovo, ob tem je je pri Planinski založbi Planinske zveze Slovenije izšel planinsko-zgodovinski vodnik Po poteh XIV. divizije. Gosta Nočnega obiska bosta vodja obnove omenjene poti Ivan Šalamon in avtor vodnika Po poteh XIV. divizije Franci Horvat. Po polnoči boste izvedeli, kako je pot zaživela v prenovljeni podobi in kako je povezana z zgodovino ter na kakšen način vas bo po njej popeljal vodnik, ki ne vsebuje le tras poti, ampak tudi mnogo zgodovinskih dejstev.
Po polnoči bo gostja profesorica baleta Matea Brečko, pobudnica projekta "Vseslovensko petje s srci",ki se je zgodilo na Jurjevo. Kot poudarja, ima petje na človeka velik vpliv, ustvarja boljše vzdušje in energijo; hkrati pa ugotavlja, da Slovenci pozabljamo na svojo lastno zgodovino in nismo več v stiku s kulturno dediščino. V nadaljevanju noči bomo s Saro Vintar potovali po državah jugovzhodne Azije, slišali pa bomo tudi pogovor s kulturnim ustvarjalcem, predvsem pesnikom, Tomom Vebrom.
Na nočni obisk pride Gorenjec, ki je s svojim glasom močno zaznamoval radijski prostor nacionalnega radia. Več deset let je posvetil mikrofonu, vmes tudi televizijski kameri, bil vodja skupine napovedovalcev in v karieri tudi najlepši Slovenec po mnenju ene naših revij. Oče igralk Ane in mož nekdanje žene Bernarde je bil močno vpet tudi v dogajanje v Prešernovem gledališču Kranj, še danes pa ga je mogoče tu in tam videti na odru prireditve ali festivala, ki ga povezuje. Kar 20 let je prijateljeval s števerjanskim nad italijansko Gorico. Voditelj Andrej Hofer se bo malo po polnoči pogovarjal z Janezom Dolinarjem.
Med več kot 11.000 slovenskimi čebelarji je čebelark le za vzorec. Še manj je tistih, ki so ljubezen do čebelarstva spremenile v uspešno poslovno pot. Niki Pengal je to uspelo, pod imenom Gospodična Medična že nekaj let trži čebelje pridelke, predvsem pa svoje apiterapevtsko znanje. Da bi apiterapijo in čebelarsko tradicijo približala širši javnosti in zlasti otrokom, je na letošnji svetovni dan čebel izdala tudi knjigo Skrivnosti Gospodične Medične. Del teh skrivnosti bo delila v pogovoru z voditeljico Andrejo Čokl po polnoči.
Kako je Jurij Juhant (1984) iz ekonomista/komercialista, ki so mu mačke španska vas, v 10-ih letih dospel do najbolj priljubljenega živalskega oskrbnika Zavetišča Horjul, ki ga vodi z lastnico in intimno partnerko Polono Samec? V tokratnem Nočnem obisku v pogovoru z Liano Buršič, tudi o že skorajda telenoveličnih, a vendarle resničnih kruto-sladkih razsežnostih življenja posvečenega zapuščenim živalim in zavetišču.
Na nočni obisk prihaja dr. Alenka Janko Spreizer, socialna antropologinja, profesorica na koprski Fakulteti za humanistične študije. Študije etničnosti in nacionalizma, še posebej pa antropologija Romov, rasizem in anticiganizem so področja s katerimi se znanstveno ukvarja. Je predstavnica slovenske delegacije v IHRI, Mednarodni zvezi za spomin na holokavst. Z gostjo se bomo pogovarjali o večplastnem pomenu, ki ga imata za romsko skupnost dva letošnja dogodka: premiera kratkega dokumentarnega filma Proud Roma ali Ponosni Romi režiserja Pabla Vege in Beneški umetnostni bienale. Slednji zato, ker prvič v njegovi zgodovini umetnica romskega porekla predstavlja katero od držav. Poljska je namreč za svoj pavilijon izbrala dela slikarke in romske aktivistke Małgorzate Mirge-Tas. Dr. Alenko Janko Spreizer je pred mikrofon povabila Lea Širok.
New York nikoli ne spi, Šanghaj pa nikoli niti ne sede. To so besede gospe Nike Zobec, ki je osem let študirala, delala in živela v Šanghaju. Kako se je znašla v velemestu, ki šteje več kot petindvajset milijonov ljudi? Kako je teklo njeno življenje? Kakšnim spremembam je bila priča? Kako močno jo zdaj vleče nazaj?
V nočnem programu se bomo z mlado energijo sprehodili po modni brvi; naš sogovornik bo uveljavljeni mariborski modni oblikovalec David Hojnik, ki je že v otroštvu je rad opazoval izložbe z oblačili in risal skice oblek. Predstavil nam bo svoje delo, razmišljal bo o modnih trendih in potrošništvu, zanimalo pa nas je tudi, kako se oblačimo Slovenci. Gost bo razkril še, kakšna je pot od idejne zasnove do kreacije in kakšni so njegovi načrti. Z njim se bo pogovarjala nočna voditeljica Helena Ajdnik.
Neveljaven email naslov