Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
So motoristi zares k pretirani hitrosti nagnjeni samomorilci, ki praviloma ne dočakajo visoke starosti? Je motor še zmerom statusni simbol tistih, ki si ne želijo vsakdanjega življenja? Koliko je na naših cestah motoristk? Zakaj se motoristi pozdravljajo, vozniki avtomobilov pa ne? Veliko vprašanj ob črnem začetku letošnje motoristične sezone je v nočnem programu predsedniku Moto Road Racing Kluba Medvode Branetu Vasletu in članu kluba Franciju Vrezku zastavil voditelj Jure K. Čokl.
So motoristi zares k pretirani hitrosti nagnjeni samomorilci, ki praviloma ne dočakajo visoke starosti? Je motor še zmerom statusni simbol tistih, ki si ne želijo vsakdanjega življenja? Koliko je na naših cestah motoristk? Zakaj se motoristi pozdravljajo, vozniki avtomobilov pa ne? Veliko vprašanj ob črnem začetku letošnje motoristične sezone je v nočnem programu predsedniku Moto Road Racing Kluba Medvode Branetu Vasletu in članu kluba Franciju Vrezku zastavil voditelj Jure K. Čokl.
Motoristi so posebni ljudje. Ne toliko zaradi svojega hobija ali v nekaterih primerih kar načina življenja, ampak bolj zaradi njihovega odnosa do življenja. Dobro se zavedajo nevarnosti, ki preži nanje bolj kot na druge udeležence v prometu, vendar pa nikoli ne bi mogli zaradi tega nehati z ježo na jeklenih konjih. Predstavlja jim užitek, svobodo, način sprostitve in še kaj. Vsak najde v taki vožnji nekaj svojega, prvinskega in osebnega. Sploh ni važno, ali gre za cestni motor, ki od 0 do 100 km/h pospeši v nekaj sekundah ali počasnejši chopper, ki nudi povsem drugačne užitke. Ni pomembno, povesta motorista, pod čeladami smo vsi prijatelji.
Morda je prav to razlog, da se motoristi na cesti pozdravljajo. Gosta predvidevata, da ta pozdrav izhaja še iz časov, ko so bili motoristi redkost in so se pozdravljali iz preprostega veselja, da je na cesti še kdo, ki razmišlja ali čuti podobno. Navada je ostala in pozdravljajo jih celo policisti na motorjih. Razumljivo, saj so večinoma motoristi tudi sami, torej tudi takrat, ko ne nosijo uniform.
Brane je predsednik kluba Moto Road Racing Klub Medvode, Franci pa je član – pripravnik. Oba pripadnost klubu jemljeta kot neke vrste doprinos k širjenju motoristične kulture in varnosti na cestah pri nas in po svetu. Kot vsak klub ima tudi ta pravila in obeležja, po katerih so prepoznavni. MRRC Medvode ni velik klub, saj težijo predvsem h kvaliteti in v svoje vrste ne sprejmejo vsakogar. Kakšne naloge ima Franci kot pripravnik, nista želela deliti s poslušalci, saj gre za interna pravila kluba, ki zadevajo zgolj člane. V smehu pa je Brane dodal, da marsičesa Franci še ne ve in zato ne bi bilo prav, da bi mu ob tej priložnosti zaupal prav vse.
Ocenjujeta, da je približno polovica slovenskih voznikov do motoristov tolerantna in jih ne obravnava nič drugače kot ostale udeležence v prometu. Žal pa nekateri še vedno ne pazijo dovolj nanje ali jih celo namerno ovirajo, kar je lahko celo smrtno nevarno. Brane je v svoji karieri sicer doživel dve prometni nesreči. V obeh primerih ni bil kriv, posledice pa je v enem primeru čutil kar leto in pol. Upata, da se bo izboljšalo tudi stanje naših cest, saj so ponekod povsem neprimerne ali celo nevarne. Posebaj sta opozorila na previdnost ob začetku motoristične sezone in na nujnost ureditve dirkaške proge pri nas. Ta bi zanesljivo doprinesla k večji varnosti na naših cestah, saj bi na njej lahko vsi ljubitelji motorjev preizkušali svoje znanje in zmogljivosti motorjev v relativno varnem okolju.
Pogovor sta zaključila v svojem slogu – s pozdravom vsem motoristom in v prepričanju, da sta sožitje in strpnost do vseh udeležencev v prometu nujna. Ter z mislijo, da je lepo čutiti veter v laseh, nasmeh in kakšno mušico v zobeh!
5420 epizod
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
So motoristi zares k pretirani hitrosti nagnjeni samomorilci, ki praviloma ne dočakajo visoke starosti? Je motor še zmerom statusni simbol tistih, ki si ne želijo vsakdanjega življenja? Koliko je na naših cestah motoristk? Zakaj se motoristi pozdravljajo, vozniki avtomobilov pa ne? Veliko vprašanj ob črnem začetku letošnje motoristične sezone je v nočnem programu predsedniku Moto Road Racing Kluba Medvode Branetu Vasletu in članu kluba Franciju Vrezku zastavil voditelj Jure K. Čokl.
So motoristi zares k pretirani hitrosti nagnjeni samomorilci, ki praviloma ne dočakajo visoke starosti? Je motor še zmerom statusni simbol tistih, ki si ne želijo vsakdanjega življenja? Koliko je na naših cestah motoristk? Zakaj se motoristi pozdravljajo, vozniki avtomobilov pa ne? Veliko vprašanj ob črnem začetku letošnje motoristične sezone je v nočnem programu predsedniku Moto Road Racing Kluba Medvode Branetu Vasletu in članu kluba Franciju Vrezku zastavil voditelj Jure K. Čokl.
Motoristi so posebni ljudje. Ne toliko zaradi svojega hobija ali v nekaterih primerih kar načina življenja, ampak bolj zaradi njihovega odnosa do življenja. Dobro se zavedajo nevarnosti, ki preži nanje bolj kot na druge udeležence v prometu, vendar pa nikoli ne bi mogli zaradi tega nehati z ježo na jeklenih konjih. Predstavlja jim užitek, svobodo, način sprostitve in še kaj. Vsak najde v taki vožnji nekaj svojega, prvinskega in osebnega. Sploh ni važno, ali gre za cestni motor, ki od 0 do 100 km/h pospeši v nekaj sekundah ali počasnejši chopper, ki nudi povsem drugačne užitke. Ni pomembno, povesta motorista, pod čeladami smo vsi prijatelji.
Morda je prav to razlog, da se motoristi na cesti pozdravljajo. Gosta predvidevata, da ta pozdrav izhaja še iz časov, ko so bili motoristi redkost in so se pozdravljali iz preprostega veselja, da je na cesti še kdo, ki razmišlja ali čuti podobno. Navada je ostala in pozdravljajo jih celo policisti na motorjih. Razumljivo, saj so večinoma motoristi tudi sami, torej tudi takrat, ko ne nosijo uniform.
Brane je predsednik kluba Moto Road Racing Klub Medvode, Franci pa je član – pripravnik. Oba pripadnost klubu jemljeta kot neke vrste doprinos k širjenju motoristične kulture in varnosti na cestah pri nas in po svetu. Kot vsak klub ima tudi ta pravila in obeležja, po katerih so prepoznavni. MRRC Medvode ni velik klub, saj težijo predvsem h kvaliteti in v svoje vrste ne sprejmejo vsakogar. Kakšne naloge ima Franci kot pripravnik, nista želela deliti s poslušalci, saj gre za interna pravila kluba, ki zadevajo zgolj člane. V smehu pa je Brane dodal, da marsičesa Franci še ne ve in zato ne bi bilo prav, da bi mu ob tej priložnosti zaupal prav vse.
Ocenjujeta, da je približno polovica slovenskih voznikov do motoristov tolerantna in jih ne obravnava nič drugače kot ostale udeležence v prometu. Žal pa nekateri še vedno ne pazijo dovolj nanje ali jih celo namerno ovirajo, kar je lahko celo smrtno nevarno. Brane je v svoji karieri sicer doživel dve prometni nesreči. V obeh primerih ni bil kriv, posledice pa je v enem primeru čutil kar leto in pol. Upata, da se bo izboljšalo tudi stanje naših cest, saj so ponekod povsem neprimerne ali celo nevarne. Posebaj sta opozorila na previdnost ob začetku motoristične sezone in na nujnost ureditve dirkaške proge pri nas. Ta bi zanesljivo doprinesla k večji varnosti na naših cestah, saj bi na njej lahko vsi ljubitelji motorjev preizkušali svoje znanje in zmogljivosti motorjev v relativno varnem okolju.
Pogovor sta zaključila v svojem slogu – s pozdravom vsem motoristom in v prepričanju, da sta sožitje in strpnost do vseh udeležencev v prometu nujna. Ter z mislijo, da je lepo čutiti veter v laseh, nasmeh in kakšno mušico v zobeh!
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
V goste prihaja Nuša Pevc, novinarka, ki je svojo službo zamenjala s potovanjem po svetu. Iz Dubaja se je za več mesecev preselila v Indijo, kjer je med drugim opravila dva tečaja in postala certificirana učiteljica joge, med njenimi načrti so še obiski številnih drugih držav. Njena ljubezen je tudi fotografija in tudi to bo tema pogovora, ki ga bo vodila Jana Samsa.
Prepoznavanje čustev je ena od temeljnih človeških lastnosti. Med drugim tudi oblikuje medčloveške odnose. A njihovo spoznavanje še za slišeče otroke ni vedno najlažje, kaj šele, če se otrok rodi gluh. V ta namen je skupina, ki deluje pod okriljem Zavoda za gluhe in Društva Taka Tuka, v sodelovanju s še petimi skupinami iz vsega sveta ustvarila igro Wheel of emotions, v slovenskem prevodu Kolo čustev. Ta inovativna igra omogoča gluhim otrokom spoznavanje čustvenega sveta in stanj skozi povsem nevsiljivo in prilagodljivo izkušnjo. V studiu se nam bodo po polnoči pridružili slovenski ustvarjalci igre: Veronika Gaber Korbar, Urša Novak in Bor Bevc. Slišali boste, kako je igra nastajala, kakšne so njene posebnosti in zakaj je igra odličen pripomoček za učenje.
Na nočni obisk prihaja Mateja Reba, slovenska mladinska pisateljica. Mnogo let je bila novinarka, od leta 1992 pa se ukvarja s književnostjo. S pisanjem je začela proti koncu študija, veliko njenih knjig je nastalo po resničnih dogodkih. Tako je recimo prva knjiga, Zmajček Bim, izšla leta 1990. Za otroški in mladinski program Radia Slovenija, pa je napisala več kot sto pravljic. O zanimivi poti, kreativnosti in pogledu na življenje, pa torej v nočnem programu, ko bo z vami voditeljica Jasmina Bauman.
S svojim tviti vedno zadane v prave točke. Naježeno in jedrnato, tako kot s kolumnami pod taistim naslovom. Kritičarka, teoretičarka, poznavalka uprizoritvenih umetnosti. Predvsem ji je ljubo neinstitucionalno, robno ustvarjalno polje. Na njem je doma. Kot gledalka in kritičarka, pa tudi kot povezovalka pogovorov z umetnicami in umetniki, debat med njimi in njihovo publiko. Zbora za publiko brez Jedrt preprosto ni. Njeni pogovori z ustvarjalkami in ustvarjalci so vedno zanimivi, zabavni in dobro obiskani. Ne gre dvomiti, da bo tak tudi nočni pogovor. Jedrt Jež Furlan je na nočni obisk povabila Nada Vodušek.
Na mednarodni praznik dela se bomo že malo po polnoči ozrli v zgodovino tega praznika in preverili, kakšen pomen skrivajo številni kresovi, ki v noči na 1. maj vsako leto zagorijo po celi Sloveniji. Z etnologinjo, kulturno antropologinjo in pedagoginjo Tino Palaič, bomo pokukali tudi čez domače meje v različne kulture in države, ki jih je sama že obiskala. Nazadnje se je mudila v Katarju. Gostjo je na nočni klepet povabil Sandi Horvat.
Noč pred prvim majem, mednarodnim praznikom dela in simbolom solidarnosti vseh delavcev, se bomo v nočnem obisku pogovarjali o odnosu mladih do dela in sindikalnega organiziranja. Gostji Tea Jarc in Zala Turšič iz sindikata Mladi plus bosta z voditeljem Juretom Čepinom delili svoje izkušnje – koliko mlade sploh še zanima članstvo v sindikatih, kaj bi se moralo na ravni organizacije spremeniti, da bi se njihovo število v prihodnje povečalo, kako se mladi sicer spopadajo z razmerami na trgu dela in s katerimi težavami se najpogosteje soočajo.
Neža Bandel je mlada klekljarica in hkrati pobudnica vseh aktivnosti okrog čipke na Krasu. V prvi polovici prejšnjega stoletja je namreč na Velikem Dolu na spodnjem Krasu deloval čipkarski krožek, ki je bil za kraške gospodinje družabno in duhovno središče. Danes ta del kulturne zgodovine ohranja in razvija Kulturno društvo Kalunca, ki se je minuli konec tedna spomnilo tudi na obletnico rojstva arhitekta Maksa Fabianija. Kaj ima ta opraviti s čipko in kam gre tradicija čipkarstva na Krasu, sta glavni vprašanji za predsednico KD Kalunca, ki jo bo gostila Barbara Čepirlo.
Njen najnovejši dokumentarec v dveh delih skozi štirinajst zgodb razpira in interpretira večni temi dobrega in zlega. Skozi bolj ali manj odstrte ali prikrite teme iz naše bližnje okolice in ne tako davne zgodovine nas sooči z vprašanji našega spreminjajočega se odnosa do grehov in vrlin. Raziskuje dvoumnosti, manipulacije in robove zgodb in dogodkov, ki niso nikoli povsem enoznačne. A ob izteku prazničnega dne pogovor ne bo tekel le o filmu Sedem grehov in vrlin, ampak še o marsičem drugem. Tudi o njenem predzadnjem dokumentarcu Ženska, zgodovinskem, esejističnem in interpretativnem pregledu boja za pravice žensk na slovenskem. Majdo Širca je na nočni obisk povabila Nada Vodušek.
Na nočni klepet prihajata zakonca Vesna in Daniel Neferamis. Z njima se bomo odpravili na popotovanje po Egiptu in tako spoznali mistiko Egipta, podoživeli kraljevo mesto Amarna, neskončne planote puščave, slišali o prijaznosti in običajih domačinov … ob vsem tem pa bomo prestavili tudi gosta sama; Vesna je napisala že nekaj knjig, eno izmed njenih življenjskih načel pa je: »Vse je v nas samih. Zato iščem tu, v sebi….« . Na nočni obisk je Vesno in Daniela povabil Robert Zajšek.
V Unescovi študiji o radiesteziji iz leta 1953 so ugledni znanstveniki zapisali, da ni nobenega dvoma, da je radiestezija dejstvo in da ni mogoče zanikati obstoja te energije, čeprav njene narave ni mogoče določiti. Še posebno zanimiva za radiesteziste je voda, saj lahko hrani veliko energetsko in zdravilno vrednost. Slovenija je bogata z zdravilnimi vodami. Starejši ljudje še vedo povedati, katera izvirska voda je dobra za oči in kje priteče t.i. moška voda. Energijo vode pa že več kot trideset let preučuje tudi nocojšnji nočni obiskovalec Jože Munih. Strojni inženir in radiestezist je prečesal večino slovenskih izvirov in preučeval zdravilne energije, ki jih voda prinese s seboj iz podzemlja. Ob tem je zbiral tudi pripovedovanja ljudi, o tem kako so to vodo uporabljali naši predniki. Ko je raziskoval domače tolminske gozdove in gore pa je naletel tudi na starodavne megalitske kroge. Čeprav niso sestavljeni iz kamnitih velikanov, kot tisti v Stonehengu, imajo prav tako visoko energijsko vrednost, je ugotovil Jože Munih. Kateri izviri in kraji v Sloveniji in njeni okolici so energijsko najmočnejši, boste izvedeli nocoj po polnoči, ko se bo z Jožetom Munihom pogovarjala Lea Ogrin.
»Dokler bodo ljudje mislili, da živali ne čutijo, bodo živali čutile, da ljudje ne mislijo.« Tako pravijo tokratni nočni gosti, člani vivarističnega krožka Biotehniškega izobraževalnega centra Ljubljana. Vsi so ljubitelji živali, a ne le muck, kužkov in kuncev, temveč tudi tistih, ki jih ljudje ne poznajo tako dobro in imajo zato pred njimi dostikrat velik strah. Kako skrbeti za eksotične živali, ali so te res primerne za prav vsak dom, zakaj se mnogim zdijo zahrbtne, strašljive in nevarne in kako premagati te stereotipe in strah pred pajki, kačami, ščurki in paličnjaki – vse to in še marsikaj drugega boste izvedeli v nočnem pogovoru, ki ga bo vodila Tadeja Bizilj.
Voda je vir življenja. Pa ste kdaj pomislili, kako vodne, pa tudi kopenske in zračne poti zares vplivajo na življenje posameznikov? In obratno- kako ljudje vplivamo na vodni krogotok? Kakšne zgodbe torej pišeta človek in voda ob svojem sobivanju? V prvih minutah nedelje bomo veliko potovali predvsem po Albaniji, deželi, ki je izjemno bogata z rekami in drugimi vodnimi viri. Tja nas bo odpeljala doc. dr. Nataša Gregorič Bon z Inštituta za antropološke in prostorske študije. Med drugim bomo spoznali tudi mitološko kuçedro, kačastega zmaja, ki je po eni strani zloben, po drugi pa zaščitniški. Kaj ima to s preteklostjo in sodobnostjo koriščenja vodnih virov in življenjskimi zgodbami pa izveste v nočnem obisku. Doc. dr. Natašo Gregorič Bon je v radijsko družbo povabila Mojca Delač.
Na nočni obisk tokrat prihaja Tom Ločniškar s sežanskega turistično informacijskega centra. Osrednja tematika pogovora bo Festival kraška gmajna, ki bo vse do konca aprila oživljal naravno in kulturno dediščino Krasa in Brkinov. Poleg ustaljenih tematskih pohodov, delavnic, strokovnih srečanj in vinsko-kulinaričnih večerov je del letošnjega festivalskega dogajanja posvečen tudi kraško-brkinskim orhidejam ali kukavičevkam ter šakalom, ki jih je na območju vedno več. Nočni obisk bo priložnost za pogovor o povezovanju občin Krasa in Brkinov pri skupni promociji destinacije in s tem povezanimi načrti. V nočno družbo vas vabi Janja Novoselc.
Bodeča neža je »naziv, ki lahko doleti vse, ki javno napadajo, ponižujejo in žalijo druge na podlagi spola, spolne usmerjenosti ali spolne identitete,« pravijo podeljevalke in podeljevalci nečastnega naziva. Prvič so ga podelili pred štirimi leti, prejele pa so ga številne javne osebnosti, od Vlada Žabota, Milana Kučana, Boruta Pahorja in Rosvite Pesek do letošnje zmagovalke Angelce Likovič. Zakaj je prepoznavanje seksističnih in spolno stereotipnih izjav pomembno, nam bosta v Nočnem obisku razložili Mirna Berberović z uredništva portala spol.si in Anja Kocman iz kolektiva Rdeče zore. V studio nočnega programa ju je povabila Darja Pograjc.
Na nočni obisk k voditelju Zoranu Turku prihaja dejaven športnik, promotor zdravega načina življenja, bloger in študent absolvent fizioterapije Borut Černilogar. Glede na znanje in izkušnje začenja na družbenem omrežju razvijati povsem samostojen projekt, ki ga je poimenoval Kako postati močan in ostati zdrav. Zakaj bi ga bilo dobro spremljati, pa v nočnem programu.
Zdravnica in psihoterapevtka Sanja Rozman pozna zgodbe zasvojenosti in bolečine. Z njimi se je soočila sama, z njimi se srečuje v psihoterapevtski praksi, o njih piše v knjigah. V trilogiji Umirjenost, Pogum in Modrost opisuje, kako zasvojenost in travma spremenita doživljanje ljudi in kako hude posledice pustita v njihovih življenjih. Tudi o tem bo Sanja Rozman govorila nocoj po polnoči. Na Nočni obisk jo je povabil Iztok Konc.
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Velika noč je polna pisanih barv in omamnega vonja po orehovi potici. Po prijetnem dnevu bo tudi noč zanimiva. Napolnite svoj telefon, pripravite kakšno šalo in po polnoči vas voditeljica Mojca vabi na neobvezen prijazen klepet.
Aleš Smrekar se je zelo mlad zapisal morju in jadranju, kjer je našel enega od poklicnih izzivov. Kot novinar je bil skoraj dve desetletji tudi nepogrešljiv radijski glas alpskega smučanja. Prav zaradi povezanosti z morjem ga, Gorenjca, gostimo na valovih Radia Koper. Aleša Smrekarja je na nočni obisk povabil Sandi Škvarč.
Neveljaven email naslov