Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Nočni gost Marko Berkopec se je odločil za študij dentalne medicine iz gole radovednosti. Spoznal je, da pri tem pridejo prav njegove ročne, kiparske sposobnosti in natančnost. Danes je zobozdravnik, ki izredno rad opravlja svoj poklic, sebi in drugim pa brez zadržkov prizna, da v stroki ne ve in ne zna vsega in se zato z veseljem še vedno vsak dan uči. Razveseljuje in osrečuje ga nasmeh drugih, še posebno takrat, ko ga pomaga soustvariti sam. Marka Berkopca, dr. dent. med. je na nočni obisk povabila voditeljica Tadeja Bizilj.
Pogovor z Markom Berkopcem, dr. dent. med.
Nočni gost Marko Berkopec se je odločil za študij dentalne medicine iz gole radovednosti.
»Po maturi sem se odločal med študiji gozdarstva na Biotehnični fakulteti, meteorologije na Fakulteti za matematiko in fiziko, ter študijem dentalne medicine na Medicinski fakulteti. Kaj imajo skupnega meteorologija, gozdarstvo in dentalna medicina? Verjetno razen tega, da so vse naravoslovne smeri, ne veliko. Za študij dentalne medicine sem se odločil iz gole radovednosti po znanju anatomije, načinu zdravljenja različnih bolezni. Spoznal sem, da lahko pri tem poklicu uporabim svoje ročne spretnosti, kiparske sposobnosti ter natančnost.«
Po končanem stažu in strokovnem izpitu se je zaposlil v zdravstvenem domu Ljubljana – Bežigrad in že takoj opazil težave in okvire javnega zobozdravstva.
“Ko zobozdravnik konča fakulteto, zna zdravit zobe. Ko pride v službo javnega zdravstva pa je pahnjen v sistem, ki ga ne pozna. Fakulteta te ne izuči opravljanja z ambulanto, ki ima 1800 ljudi. Kmalu prideš v situacijo, ko pacientom ne moreš pomagati, tako kot znaš in si želiš.”
Od radovedneža do ambasadorja Ustne medicine
Letos je začel sodelovati z ekipo Ustne medicine. Obkrožen z isto mislečimi ljudmi pravi, da lahko končno uresniči svoje strokovne ambicije in ponudi pacientom celostno oskrbo na najvišjem nivoju. In kakšen zobozdravnik želi biti, kakšno je njegovo vodilo pri delu s pacienti?
“Spomnim se stavka svojega profesorja paradotologije, ki je rekel Primum non nocere – ne škoduj. Tega bi se morali držati vsi zdravniki, zobozdravniki in vsi, ki delajo z ljudmi.”
Stavka je nujno potrebna
Med pogovorom seveda nismo mogli mimo stavke zdravnikov in zobozdravnikov, ki se odvija v teh dneh. Stališče dr. Marka Berkopca je jasno – stavka je nujno potrebna.
“Stavka je prišla ob pravem času. Razmere v zdravstvu in zobozdravstvu so resne – pripeljele so do meje, ko je ogroženo pacientovo zdravje.”
Lep nasmeh
Za konec je Marko Berkopec, dr. dent. med. podal še nekaj zlatih pravil, ki so ključ do lepega in zdravega nasmeha.
5420 epizod
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Nočni gost Marko Berkopec se je odločil za študij dentalne medicine iz gole radovednosti. Spoznal je, da pri tem pridejo prav njegove ročne, kiparske sposobnosti in natančnost. Danes je zobozdravnik, ki izredno rad opravlja svoj poklic, sebi in drugim pa brez zadržkov prizna, da v stroki ne ve in ne zna vsega in se zato z veseljem še vedno vsak dan uči. Razveseljuje in osrečuje ga nasmeh drugih, še posebno takrat, ko ga pomaga soustvariti sam. Marka Berkopca, dr. dent. med. je na nočni obisk povabila voditeljica Tadeja Bizilj.
Pogovor z Markom Berkopcem, dr. dent. med.
Nočni gost Marko Berkopec se je odločil za študij dentalne medicine iz gole radovednosti.
»Po maturi sem se odločal med študiji gozdarstva na Biotehnični fakulteti, meteorologije na Fakulteti za matematiko in fiziko, ter študijem dentalne medicine na Medicinski fakulteti. Kaj imajo skupnega meteorologija, gozdarstvo in dentalna medicina? Verjetno razen tega, da so vse naravoslovne smeri, ne veliko. Za študij dentalne medicine sem se odločil iz gole radovednosti po znanju anatomije, načinu zdravljenja različnih bolezni. Spoznal sem, da lahko pri tem poklicu uporabim svoje ročne spretnosti, kiparske sposobnosti ter natančnost.«
Po končanem stažu in strokovnem izpitu se je zaposlil v zdravstvenem domu Ljubljana – Bežigrad in že takoj opazil težave in okvire javnega zobozdravstva.
“Ko zobozdravnik konča fakulteto, zna zdravit zobe. Ko pride v službo javnega zdravstva pa je pahnjen v sistem, ki ga ne pozna. Fakulteta te ne izuči opravljanja z ambulanto, ki ima 1800 ljudi. Kmalu prideš v situacijo, ko pacientom ne moreš pomagati, tako kot znaš in si želiš.”
Od radovedneža do ambasadorja Ustne medicine
Letos je začel sodelovati z ekipo Ustne medicine. Obkrožen z isto mislečimi ljudmi pravi, da lahko končno uresniči svoje strokovne ambicije in ponudi pacientom celostno oskrbo na najvišjem nivoju. In kakšen zobozdravnik želi biti, kakšno je njegovo vodilo pri delu s pacienti?
“Spomnim se stavka svojega profesorja paradotologije, ki je rekel Primum non nocere – ne škoduj. Tega bi se morali držati vsi zdravniki, zobozdravniki in vsi, ki delajo z ljudmi.”
Stavka je nujno potrebna
Med pogovorom seveda nismo mogli mimo stavke zdravnikov in zobozdravnikov, ki se odvija v teh dneh. Stališče dr. Marka Berkopca je jasno – stavka je nujno potrebna.
“Stavka je prišla ob pravem času. Razmere v zdravstvu in zobozdravstvu so resne – pripeljele so do meje, ko je ogroženo pacientovo zdravje.”
Lep nasmeh
Za konec je Marko Berkopec, dr. dent. med. podal še nekaj zlatih pravil, ki so ključ do lepega in zdravega nasmeha.
Kako ustvarjalni smo v ljudje v razmišljanju? Zakaj je dobro in še pomembneje, kako kreativno razmišljamo? Sam proces morda ni tako zapleten, kot si morda lahko predstavljamo, rezultati pa ob vloženem trudu in času ne morejo izostati. Vse to in še več poučuje magistrica komunikologije in sociologinja Nastja Mulej, ki bo v Nočnem obisku delila nasvete kako si lahko tudi mi z različnim razmišljanjem izboljšamo življenje, uresničimo idejo ali zgolj premagamo izziv.
Kako ustvarjalni smo v ljudje v razmišljanju? Zakaj je dobro in še pomembneje, kako kreativno razmišljamo? Sam proces morda ni tako zapleten, kot si morda lahko predstavljamo, rezultati pa ob vloženem trudu in času ne morejo izostati. Vse to in še več poučuje magistrica komunikologije in sociologinja Nastja Mulej, ki bo v Nočnem obisku delila nasvete kako si lahko tudi mi z različnim razmišljanjem izboljšamo življenje, uresničimo idejo ali zgolj premagamo izziv. Po poti kreativnega razmišljanja bo z gostjo hodil Sandi Horvat.
V nočnem programu bomo gostili direktorico Mariborske knjižnice Dragico Turjak, ki odhaja v pokoj. Spregovorili bomo o življenju z in ob knjigah.
V nočnem programu bomo gostili direktorico Mariborske knjižnice Dragico Turjak, ki odhaja v pokoj. Spregovorili bomo o življenju z in ob knjigah.
Anja Štefan piše pravljice, pesmi in uganke, ukvarja pa se tudi z raziskovanjem slovenskega pripovednega izročila. Je začetnica profesionalnega pripovedovanja in ustanoviteljica pripovedovalskega festivala Pravljice danes. Njena dela pogosto zaživijo tudi na gledaliških odrih. Je prejemnica številnih nagrad, med drugim letos Prešernovega sklada. Spoznajte to izjemno umetnico v nocojšnjem Nočnem obisku in skupaj se potopimo v svet čarobni svet pravljic in štirih črnih mravljic!
Anja Štefan piše pravljice, pesmi in uganke, ukvarja pa se tudi z raziskovanjem slovenskega pripovednega izročila. Je začetnica profesionalnega pripovedovanja in ustanoviteljica pripovedovalskega festivala Pravljice danes. Njena dela pogosto zaživijo tudi na gledaliških odrih. Je prejemnica številnih nagrad, med drugim letos Prešernovega sklada. Spoznajte to izjemno umetnico v nocojšnjem Nočnem obisku in skupaj se potopimo v svet čarobni svet pravljic in štirih črnih mravljic!
Anja Štefan piše pravljice, pesmi in uganke, ukvarja pa se tudi z raziskovanjem slovenskega pripovednega izročila. Je začetnica profesionalnega pripovedovanja in ustanoviteljica pripovedovalskega festivala Pravljice danes. Njena dela pogosto zaživijo tudi na gledaliških odrih. Je prejemnica številnih nagrad, med drugim letos Prešernovega sklada. Spoznajte to izjemno umetnico v nocojšnjem Nočnem obisku in skupaj se potopimo v svet čarobni svet pravljic in štirih črnih mravljic!
Pogovor z virologinjo mag. Katarino Prosenc Trilar, ki je nekaj časa delala pri Svetovni zdravstveni organizaciji
Nočni program, ki ga pripravljamo v studiu RA KP bo glasbeno naravnan. V studio prihaja Platana, ena bolj prepoznavnih obalnih zasedb, ki je nastala poleti leta 1972. Ustanovila sta jo Armando Baruca in Vili Bertok v Koštaboni. Všečnost in neizmerna energija številnih članov zasedbe, sedemintrideset se jih je skozi leta izmenjalo, sta tista dejavnika, ki sta botrovala dejstvu, da je bila Platana v naslednjih petdesetih letih nepogrešljiva na plesih in šagrah v obmorskih krajih in vaseh. Ob zlatem jubileju aktualna zasedba Platane, Armando Baruca, Adriano Baruca, Ervin Može in Marino Marinac, napoveduje veličastni koncert z naslovom Zlati časi. Ta se bo zgodil na velikem odru dvorane OŠ Koper, 5. novembra 2022, ob 20. uri. Nocoj pa Platana z nami v prvi uri nočnega programa RA SLO …
Zeleni in trajnostni turizem v povezavi z ohranjanjem in predstavljanjem kulturne in naravne dediščine, je zapisan v razvojnih načrtih marsikatere slovenske občine. Projektu »Ljubljanica« je Unesco podelil znak najboljših praks za podvodno arheologijo v svetovnem merilu. Kako daleč ali kako blizu je Nauportus oziroma Vrhnika pridobitvi Centra za podvodno arheologijo in uvrstitvi na Unescov seznam svetovne dediščine? Kaj pomeni oblikovanje »zelenega prstana«? Ali je realna širitev Notranjskega regijskega parka do meja Ljubljanskega barja? Kako plovnost Ljubljanice uskladiti z varovanjem kulturne dediščine in interesi lokalnih skupnosti? Gosta nočnega programa sta bila nekdanji vodja projekta »Moja Ljubljanica« in oblikovalec celostnih prostorskih rešitev Janko Skodlar in trajnostni bojevnik dr. Benjamin Leskovec.
V Mariboru že dve leti deluje Svet za starejše pri mariborski občini. Sestavljajo ga predstavniki organizacij starejših občanov in upokojencev z namenom izboljšati ponudbo mesta za to ranljivo skupino prebivalstva. Pobude že nekaj časa sprejemajo na poseben telefon, nedavno pa so odprli tudi sprejemno pisarno.
Aleksij Kobal je v svojem jedru zavezan slikanju, a njegovi pogledi suvereno drsijo tudi čez druge pokrajine umetnosti – skozi video, glasbo in pisano besedo. Zvok ga je našel dobesedno med železjem, s katerim se je začel poigravati in nazadnje izdelal flavto in dva saksofona. Potem je glasbo raziskoval kot član skupine The Stroj. Čeprav je zdaj spet zavezan svojemu osnovnemu poklicu slikarja, ga zvoki iz preteklosti kdaj še vedno obiščejo. Tako sta letos nastala glasbena kompozicija in video z naslovom Alamut. Spomladi pa je izšel tudi njegov drugi roman Topologija zlatoroga. S slikarjem, glasbenikom in pisateljem Aleksijem Kobalom se bomo podali na nočno plezalno avanturo po intrigantni psihološki zgodbi o samoodkrivanju in iskanju resnične ljubezni s primesmi kriminalke.
Pred govorjenim, racionalnim jezikom, nastopi jezik intonacije, ritma, različnih registrov in melodije. Prav zvočna stimulacija, ki jo tvorijo glasba, besede, fonemi in zvok predmetov iz okolja, znatno vpliva na otrokov zgodnji čustveni, kognitivni, socialni in motorični razvoj. S tem namenom je v okviru mednarodnega projekta B Air za dojenčke in malčke med 6. in 18. mesecem starosti nastala radijska igra z naslovom Glasbena kuhinja. V noči s sobote na nedeljo na nočni obisk prihajajo ustvarjalke igre in spremne besede: avtorica libreta in režiserka Tajda Lipicer, skladateljica izvirne glasbe Alenja Pivko Kneževič in strokovna sodelavka projekta, doktorica psihologije in glasbenica Katarina Habe. Oddaja je del mednarodnega projekta B-AIR: Zvočna umetnost za dojenčke, malčke in ranljive skupine, ki ga vodi Radio Slovenija in ga sofinancirata program Evropske unije Ustvarjalna Evropa in ministrstvo za kulturo RS. Več o projektu na spletni strani rtvslo.si/b-air in na b-air.infinity.radio.
V nočnem klepetu bo naša gostja muzikologinja Helena Filipčič Gardina, dilomantka Filozofske fakultete Univerze v Ljubljani, ki se kot samozaposlena v kulturi ukvarja s številnimi dejavnostmi, od publicističnih in uredniških do organizatorskih ter menežerskih. V tem letu pa je opozorila nase predvsem kot koordinatorica projekta, ki ga v okviru Mestne občine Koper in koprske glasbene šole ter Zavoda lepih umetnosti prirejajo ob 100. obletnici rojstva skladatelja Vladimirja Lovca.
Kristino Galun poznajo številni obiskovalci Knjižnice Domžale in njenih enot. A Kristina ni le knjižničarka, je ljubiteljica domoznanstva, zbirateljica lokalne zgodovine in zgodb, ukvarja se s fotografijo, slikanjem, piše članke, poje, Slovencem predstavlja japonsko gledališče kamišibaj.
Na nočni obisk prihaja Gaber Marolt, bobnar skupine Nude, ki bo prihodnje leto praznovala trideset let. Je podjetnik, doma in v tujini priznan predavatelj in trener NLP nevrolingvističnega programiranja in avtor pravkar izdane knjige Vzgoja in učenje z manj stresa.
Za zbirko kratke proze Obvoz je letos prejel nagrado festivala Novo mesto short. Liki v zgodbah so običajni ljudje, srečujejo se na postajališčih in peronih, na ulicah in v kavarnah, zaspano se spogledujejo na zgodnjih jutranjih vožnjah, ki jih po dobro znanih cestah vodijo v službo. Če se seveda ne zgodi obvoz, ki jih zdrami iz navajenosti in za nekaj dolgih minut pretrese rutino. Vendar so ti ljudje običajni le na prvi pogled. Bolj ko spoznavamo njihovo potovanje, bolj nam postaja jasno, da bivajo med sanjami in budnostjo, preveva jih tesnobno občutje, da s svetom, ki ga motrijo z roba, nekaj ni v redu. Odmikajo se od njega v nekakšno pasivnost, a ga v sebi še kako intenzivno opazujejo in doživljajo. Avtor nas subtilno vodi skozi njihove zgodbe in nam obenem z lirično globino riše prostore urbanih in obrobnih pokrajin, skozi katere drsijo liki, zatopljeni v svoj miselni tok. Vasi in hiše, ki so nam nekako znane, perone, na katerih smo čakali avtobus, ulice, na katerih vsak dan srečujemo iste ali nove neznance.
V Noči šansonov se bomo zadrževali v Parizu prvih dveh desetletij 20. stoletja. Večino pozornosti bomo tokrat namenili žanru, ki so mu rekli Pesmi igralk in avtorjev. Gre za pesmi, ki so jih izvajale igralke, dramske pripovedovalke in pevke in je bila zanje značilna svojevrstna izvedba, ali pa so jih peli pesniki, ki so zanje napisali besedila. V drugem delu noči pa bomo poslušali tiste šansone, ki so žanrsko označeni kot véliki ljudski valčki.
Na nočni obisk pride raziskovalec na Znanstvenoraziskovalnem centru Slovenske akademije znanosti in umetnosti, izredni profesor na Filozofski fakulteti Univerze v Ljubljani in višji svetovalec na Inovacijsko-razvojnem inštitutu Univerze v Ljubljani. Njegovo ime je Dan Podjed.
Če bi radi slišali, kako zveni švedska balada iz devetega stoletja, bodite to noč z nami. Morda vam je tuja tudi beseda Svitar, ki si jo je naša gostja izbrala za ime zavoda. Ali pa še nikoli niste stopili na grad Rihemberk, enega najstarejših gradov na Slovenskem, ki je postal njen drugi dom. Spoznajte Bojano Čibej, pevko in interpretatorko kulturne dediščine, ki ima prav posebno poslanstvo.
Neveljaven email naslov