Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Doma so pogosto hodili v hribe, v tretjem razredu je bila prvič na Triglavu, v petem pa se je udeležila mednarodnega planinskega tabora v Avstriji in to je bil trenutek, ko se je zaljubila. Pa ne v kakšnega fanta, temveč v plezanje. A še preden je plezanje postalo del njenega vsakdana, so bile v otroštvu Martine Čufar Potard druge športne aktivnosti.
Plezalni začetki
Doma so pogosto hodili v hribe, v tretjem razredu je bila prvič na Triglavu, v petem pa se je udeležila mednarodnega planinskega tabora v Avstriji in to je bil trenutek, ko se je zaljubila. Pa ne v kakšnega fanta, temveč v plezanje. A še preden je plezanje postalo del njenega vsakdana, so bile v otroštvu Martine Čufar Potard druge športne aktivnosti.
“Ko sem prišla domov s planinskega tabora, sem hotela le še plezati.”
Za pravi začetek plezalne kariere šteje prvo tekmo, decembra leta 90, na kateri je bila tretja med fanti. Leta 91 je bil prvič organiziran pokal Slovenije v športnem plezanju za mlajše kategorije in od takrat je redno tekmovala in zato tudi vse več trenirala. V svoji kategoriji je bila vedno prva, od leta 94 pa tudi članska državna prvakinja.
Prvič je na stopničke SP stopila leta 97, leta 99 je bila tretja v skupnem seštevku, leta 2001 pa je bilo najuspešnejše do takrat; štirikrat je stala na najvišji stopnički, postala svetovna prvakinja v švicarskem Winterthuru in sezono končala na prvem mestu svetovne jakostne lestvice. Vendar pa tekmovanja niso bila edino področje Martninih plezalnih uspehov. Tudi v plezanju v naravnih stenah je bila v svetovnem vrhu; leta 97 je kot peta ženska na svetu preplezala smer z oceno 8b+.
Martina se je v času svoje športne kariere preizkusila tudi kot vodja, trenerka mladincev in to skupaj z bivšim selektorjem mladinske reprezentance Borutom Kavzarjem, ki smo ga med pogovorom poklicali.
“Plezalci smo zelo eni hipiji, friksoni – neresni ljudje.”
Iz Slovenije v Francijo …
Če z glavo nisi 100% prisoten na tekmi, uspeha ni. In tako je leta 2006 Martina tekmovalno kariero obesila na klin. Nekaj let za tem je našla srečo zunaj naših meja.
“Kot bi že prej čutila, da bom nekoč v Franciji, sem se že zelo zgodaj začela učiti francoščino.”
El capitan
Ko danes gleda fotografije El Capitana na steni v sobi, Martina pravi, da začuti veter, sliši bučanje slapu, petje ptic … A potovanje na vrh je bilo vse prej kot enostavno.
“S seboj imaš tudi prenosno stranišče – in po petih dneh to ne diši najbolje – za tabo letijo muhe, ko to nosiš z gore.”
Ob tem dodaja še zanimivo anekdoto:«Me en malo smešen plezalec z avstrijskim naglasom začne spraševati o El Ninu, da bi ga šel rad splezat. Pred nekaj urami sem ga srečala nad smerjo Separate Reality (7a poč), ko se je pritoževal, da je nikakor ni mogel splezat, kar za Evropejce ni nič čudnega, a za nekoga, ki se podaja v El Cap, v eno od težjih smeri, vseeno nepričakovano. »Ne vem, mogoče se tale Avstrijec zaganja v pretežko smer«, sem si mislila, in mu povedala čisto vse o njej, skoraj do giba natančno, namerno pa sem velikokrat omenila, da so svedri, kjer so, zelo narazen, da je plezanje res tehnično, velikokrat malo adrenalinsko in da je vse skupaj velik zalogaj. No, ko si na koncu izmenjava maile, ugotovim, da človek mora vedeti, kaj je adrenalin in kako se pleza tehnično zahtevne plate; bil je namreč Hansjorg Auer, tisti ki je lani soliral Ribo v Marmoladi!«
Smer 8c lansko leto septembra …
Lanskega septembra je Martina opravila izjemen vzpon v smeri Max power (8c) v francoskem plezališču Bionnyssay. Zgodba ima še eno zanimivost, saj je Martina preplezala smer, v kateri je prvi vzpon pred petimi leti opravil njen mož Nico. V družbi varovalke in nekdanje sotekmovalke Liv Sansoz je uspela v tem večletnem projektu. Zanjo je bila to druga smer težavnosti 8c, leta 2005 je v Mišji Peči preplezala smer Vizija (8c). Takrat je bil to prvi slovenski ženski vzpon v smeri, ocenjeni z 8c in je postala šesta plezalka na svetu, ki ji je uspel takšen podvig.
“Dobro moraš biti telesno pripravljen in najti smer, ki ti odgovarja.”
Martino Čufar Potard lahko v tem tednu ulovite na predavanju v Cankarjevem domu na 11. Festivalu gorniškega filma.
5420 epizod
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Doma so pogosto hodili v hribe, v tretjem razredu je bila prvič na Triglavu, v petem pa se je udeležila mednarodnega planinskega tabora v Avstriji in to je bil trenutek, ko se je zaljubila. Pa ne v kakšnega fanta, temveč v plezanje. A še preden je plezanje postalo del njenega vsakdana, so bile v otroštvu Martine Čufar Potard druge športne aktivnosti.
Plezalni začetki
Doma so pogosto hodili v hribe, v tretjem razredu je bila prvič na Triglavu, v petem pa se je udeležila mednarodnega planinskega tabora v Avstriji in to je bil trenutek, ko se je zaljubila. Pa ne v kakšnega fanta, temveč v plezanje. A še preden je plezanje postalo del njenega vsakdana, so bile v otroštvu Martine Čufar Potard druge športne aktivnosti.
“Ko sem prišla domov s planinskega tabora, sem hotela le še plezati.”
Za pravi začetek plezalne kariere šteje prvo tekmo, decembra leta 90, na kateri je bila tretja med fanti. Leta 91 je bil prvič organiziran pokal Slovenije v športnem plezanju za mlajše kategorije in od takrat je redno tekmovala in zato tudi vse več trenirala. V svoji kategoriji je bila vedno prva, od leta 94 pa tudi članska državna prvakinja.
Prvič je na stopničke SP stopila leta 97, leta 99 je bila tretja v skupnem seštevku, leta 2001 pa je bilo najuspešnejše do takrat; štirikrat je stala na najvišji stopnički, postala svetovna prvakinja v švicarskem Winterthuru in sezono končala na prvem mestu svetovne jakostne lestvice. Vendar pa tekmovanja niso bila edino področje Martninih plezalnih uspehov. Tudi v plezanju v naravnih stenah je bila v svetovnem vrhu; leta 97 je kot peta ženska na svetu preplezala smer z oceno 8b+.
Martina se je v času svoje športne kariere preizkusila tudi kot vodja, trenerka mladincev in to skupaj z bivšim selektorjem mladinske reprezentance Borutom Kavzarjem, ki smo ga med pogovorom poklicali.
“Plezalci smo zelo eni hipiji, friksoni – neresni ljudje.”
Iz Slovenije v Francijo …
Če z glavo nisi 100% prisoten na tekmi, uspeha ni. In tako je leta 2006 Martina tekmovalno kariero obesila na klin. Nekaj let za tem je našla srečo zunaj naših meja.
“Kot bi že prej čutila, da bom nekoč v Franciji, sem se že zelo zgodaj začela učiti francoščino.”
El capitan
Ko danes gleda fotografije El Capitana na steni v sobi, Martina pravi, da začuti veter, sliši bučanje slapu, petje ptic … A potovanje na vrh je bilo vse prej kot enostavno.
“S seboj imaš tudi prenosno stranišče – in po petih dneh to ne diši najbolje – za tabo letijo muhe, ko to nosiš z gore.”
Ob tem dodaja še zanimivo anekdoto:«Me en malo smešen plezalec z avstrijskim naglasom začne spraševati o El Ninu, da bi ga šel rad splezat. Pred nekaj urami sem ga srečala nad smerjo Separate Reality (7a poč), ko se je pritoževal, da je nikakor ni mogel splezat, kar za Evropejce ni nič čudnega, a za nekoga, ki se podaja v El Cap, v eno od težjih smeri, vseeno nepričakovano. »Ne vem, mogoče se tale Avstrijec zaganja v pretežko smer«, sem si mislila, in mu povedala čisto vse o njej, skoraj do giba natančno, namerno pa sem velikokrat omenila, da so svedri, kjer so, zelo narazen, da je plezanje res tehnično, velikokrat malo adrenalinsko in da je vse skupaj velik zalogaj. No, ko si na koncu izmenjava maile, ugotovim, da človek mora vedeti, kaj je adrenalin in kako se pleza tehnično zahtevne plate; bil je namreč Hansjorg Auer, tisti ki je lani soliral Ribo v Marmoladi!«
Smer 8c lansko leto septembra …
Lanskega septembra je Martina opravila izjemen vzpon v smeri Max power (8c) v francoskem plezališču Bionnyssay. Zgodba ima še eno zanimivost, saj je Martina preplezala smer, v kateri je prvi vzpon pred petimi leti opravil njen mož Nico. V družbi varovalke in nekdanje sotekmovalke Liv Sansoz je uspela v tem večletnem projektu. Zanjo je bila to druga smer težavnosti 8c, leta 2005 je v Mišji Peči preplezala smer Vizija (8c). Takrat je bil to prvi slovenski ženski vzpon v smeri, ocenjeni z 8c in je postala šesta plezalka na svetu, ki ji je uspel takšen podvig.
“Dobro moraš biti telesno pripravljen in najti smer, ki ti odgovarja.”
Martino Čufar Potard lahko v tem tednu ulovite na predavanju v Cankarjevem domu na 11. Festivalu gorniškega filma.
Svojo prvo zgodbo je napisala pri rosnih šestih letih. Za deklico v prvem razredu je bila je nenavadno dolga. Danes 20-letna Maja Munih se tako že od zgodnjih let ukvarja s pisanjem, pesnjenjem in dramaturgijo. S petnajstimi leti je izdala knjigo pesmi Prebujenje, s šestnajstimi pesniško zbirko Ogledujem se v resnici. Zmagala je na natečaju za najboljši roman založbe Smar-team iz Ljubljane z romanom Sanje bolijo drugače. Roman je strokovna komisija ocenila za najboljše delo v kategoriji Dijaki. Med šolanjem je prejela veliko priznanj in nagrad: zlato priznanje JSKD za prozo in poezijo v okviru Roševih dni leta 2012 in 2013, zmagala je na Festivalu otroške poezije Rimaraja leta 2013, dobila je priznanje za finalno pesem Mednarodnega festivala otroške poezije v Novem Sadu leta 2013. Njene pesmi so bile objavljene v oddaji Literarni nokturno na Radiu Slovenija. Življenje sprejema kot izziv in težave, ki jih ima zaradi gibalne oviranosti, uspešno premaguje tudi s študijem medjezikovnega posredovanja na Filozofski fakulteti Univerze v Ljubljani. O literarnem ustvarjanju in njenem pogledu na invalidnost se bo z mlado pesnico in pisateljico Majo Munih v Nočnem obisku pogovarjala Petra Medved.
Z Mayo Peron se podajamo na potovanje po Kanadi, Sloveniji in drugih krajih, ki jih je naša gostja že obiskala. Spoznavali bomo nova znanja in vilinske simbole in govorili o odnosih, komunikaciji in prijaznosti, ki dela čudeže. V živo, v besedi in sliki, tudi na https://www.facebook.com/radiomaribor/. Voditelj Robert Zajšek
Preteči 42 maratonov v 42 dneh, se sliši skoraj nemogoče. A prav takega podviga se bo konec meseca lotil gost nocojšnjega Nočnega obiska Bogomir Dolenc. Cilj projekta je zbiranje denarnih sredstev za ustanovo Mali vitez, ki pomaga otrokom, obolelim za rakom. Projekt bo povezal rekreacijo, šport, gibanje in dobrodelnost. O izzivih, ki jih pred tekača postavlja tovrstni ekstremni podvig in o tem, kako se mu lahko pridružite tudi vi, bomo govorili po polnoči.
Zagotovo ste se tudi vi že kdaj zazrli v nočno zvezdnato nebo in občudovali svetlikajoče utrinke. Pa vendar morda niste vedeli kaj točno opazujete. Je šlo za zvezde ali kakšen planet, ki je bil takrat viden s prostim očesom? Astronomija, astrofotografija in astrofizika so le eni od pojmov s katerimi se srečujeta gosta nocojšnjega Nočnega obiska, Rok Vidmar in Aleš Berkopec. Oba sta tudi člana astronomskega društva Javornik iz Ljubljane, ki se že vneto pripravlja na opazovanje perzeidov v prihodnjem tednu. Gosta, ki ju je na klepet povabil Sandi Horvat, bosta z nami med drugim delila tudi nasvete kako se čim bolj pripravimo na opazovanje poletnega nočnega neba.
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Lena Nagodé prihaja iz skupine Dom brez odpadkov. Ta je bila ustanovljena z namenom ozaveščanja ter izmenjevanja idej in izkušenj, ki pripomorejo k zmanjševanju in preprečevanju nastajanja odpadkov (zero waste) doma in tudi v širšem okolju. Voditeljica: Vesna Godnič Potočar.
Svetlobna gverila je letos doživela svojo 12. edicijo. Festival, ki s svetlobnimi objekti, instalacijami in projekcijami ustvarja drugačno podobo mesta in opozarja na sodobno vizualno umetnost, se je v Ljubljani (skoraj) že zaključil. Se pa v avgustu seli še v Velenje in septembra v Izolo. Tema letošnjega festivala so barve – raziskovanje njihove bogate simbolike, optično-fizikalnih značilnosti in vizualnih učinkov, s katerimi umetniki vplivajo na gledalčeva čustva in domišljijo.
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Doktorica zgodovine, raziskovalka, prevajalka, direktorica Muzeja novejše zgodovine Slovenije, ki dobro ve, da zgodovina ne pozna ene same resnice. Vse, kar je resnično, so zgodovinska dejstva, vse drugo so zgodbe – ogromno število zgodb, ki si včasih med seboj tudi nasprotujejo. V svojih raziskavah kolektivnega spomina in kolektivne pozabe v obmejnem prostoru na Goriškem v času druge svetovne vojne je ugotovila, da je kolektivni spomin močnejši od individualnega. Vendar je vsaka zgodba pomembna. Je del mozaika, ki nam pomaga razumeti preteklost. Kaja Širok, gostja Nade Vodušek.
V noči iz nedelje na ponedeljek vas vabimo, da se vključite v pogovor o dopustovanju. Dopust naj bi bil čas, ko pozabimo na službo in se odklopimo od vsakodnevnih skrbi ter se posvetimo sebi in svojim najbližjim. Nekateri strokovnjaki pravijo, da bi za pravi odklop in počitek potrebovali vsaj tri tedne dopusta, a raziskave kažejo, da si Slovenci dolgega dopusta ne moremo privoščiti. Kako ste dopustovali včasih in kako danes? Koliko dni oddiha potrebujete, da napolnite baterije in kam se najraje odpravite? Vse to bo zanimalo Leo Ogrin, ki vas vabi, da poklepetate z njo.
Andreja Škrabec verjame, da fižol zmore vse – zato je zbrala recepte, nekatere tudi prispevala sama, in nastala je kuharica, v kateri najdemo znane in tudi neznane jedi. Med slednjimi številne sladice, kot sta potica in tudi fižolova torta. Ta hranilna, nasitna stročnica, ki ribniški konec obeležuje s posebno sorto, imenovano ribničan, je malce zapostavljena, pravi tokratna nočna gostja, zato zasluži vso pozornost. Andreja Škrabec bo gostja Darje Groznik po polnoči.
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Nočni obisk bo tokrat glasbeno obarvan, pridružil se nam bo namreč mladi saksofonist Žiga Vešligaj. Ustanovni član skupine The Woodlanders, ki se je širšemu občinstvu predstavila na lanskih Melodijah morja in sonca in magister študija saksofona Univerze Antona Brucknerja v Linzu. Že med študijem je kot član kvarteta saksofonov posnel glasbo za slovesnost ob odprtju olimpijskih iger v Riu de Janeiru, je umetniški vodja Big banda Šentjur, sodeloval pa je še v mnogih vidnih glasbenih projektih z mnogimi velikimi glasbeniki in to kljub temu, da ima šele 25 let.
Ljudje se velikokrat sprašujemo, kdo smo, kakšen smisel ima naše življenje, zakaj se nekaj dogaja prav nam … Pravijo, da je marsikaj lažje, če zaupamo toku življenja. Na tokratni nočni obisk prihaja Cvijeta Pahljina, zdravnica, psihiatrinja in psihoterapevtka. Predstavila nam bo logoterapijo, psihoterapevtsko metodo, ki jo je v 30tih letih 20. stoletja utemeljil Viktor Emil Frankl. Osredotoča se na smisel človeškega bivanja in na posameznikovo iskanje tega smisla. Gospa Cvijeta pri 75tih letih še vedno izobražuje nove logoterapevte. Prisluhnite zanimivemu pogovoru. K poslušanju vabi voditeljica Jasmina Bauman.
10 dni po končanem svetovnem nogometnem prvenstvu, bomo na najbolj postransko stvar na svetu pogledali skozi sodniške oči. Na nočni obisk prihaja mednarodna nogometna sodnica, Tanja Subotič.
V začetku letošnjega leta je fenomen gibanja »Me Too« (Jaz tudi), ki razkriva izkušnje žensk, ki so bile spolno nadlegovane, dosegel tudi nas. Z namenom slišati zgodbe preslišanih je pri nas zaživela spletna stran jaztudi.si, na kateri so objavljene zgodbe žensk, ki so v svojem poklicnem ali zasebnem življenju že doživele poniževanja, zastraševanja in spolno nasilje. Antropologinja in direktorica Raziskovalnega inštituta 8. marec Nika Kovač razloži, da so zgodbe posameznic najprej zbirali prek elektronske pošte.
Vse, ki se ponoči vozite, delate za računalnikom ali iz različnih vzrokov ne morete spati, voditeljica Mojca vabi k telefonu ali vsaj k poslušanju klepeta nočnih sovic. Dobrodošli ste s poročanjem o prireditvah v svojem kraju, veselih in žalostnih dogodkih v svojem življenju, z raznimi mnenji, šale so pa sploh vedno ta glavne.
Po več letih službovanja na Nogometni zvezi Slovenije se je Aleks Štolfa odločil za vrnitev domov in v rojstni Sežani prevzel vodenje Zavoda za šport, turizem in prosti čas. O izzivih na tem delovnem mestu, pa tudi o številnih minulih zgodbah, med drugim je bil tudi direktor letošnjega evropskega prvenstva v dvoranskem nogometu, bo pripovedoval v nočnem programu. Na obisk ga je povabil Sandi Škvarč.
Zasavčanka Marjeta Hribar se včasih v šali poimenuje novodobna rudarka. Pravi, da je to eden lepših nazivov za to, kar dela. Ko obdeluje premog in iz njega ustvarja nakit, je namreč večina njenega ateljeja in tudi ona sama črna. Podobno kot rudarji, ki so nekoč delali v njej bližnjih rudnikih. Premog je nočno gostjo spremljal že v otroštvu. Preživela ga je v rudarski koloniji v Zagorju ob Savi, kjer je od časa do časa z veseljem izmaknila kakšen kos tega kuriva:
Naš gost bo radijski kolega ing. Tomaž Šorli, ki se je po skoraj desetletju življenja v Bruslju z družino vrnil v Maribor. S kakšnim namenom ga je pot popeljala v belgijsko in evropsko prestolnico, kako je doživljal evrobirokracijo in kateri dogodki so zaznamovali to, bruseljsko obdobje, bo pripovedoval po polnoči. Voditelj bo Teodor Bostič.
Neveljaven email naslov