Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Pa smo spet tam! Ko smo že upali na sladke trenutke svobode, smo se spet znašli v kletki. Spet smo odvisni od svojega notranjega razpoloženja, koliko znamo biti sami s sabo. Da ne boste preveč sami v pozni nočni uri, vas prijateljica Mojca Blažej Cirej vabi na klepet po telefonu. In veste kaj? Teh sedem dni do junija bomo pa že stisnili!
V živo na telefonski številki 01/475 22 22
Med prvimi je poklicala Valentina, ki se je lani znebila ščurkov in svojega prejšnjega bivališča. Potarnala je, da je pred dnevi dopolnila 50 let in da ji ta karantena ne dene dobro: zelo se je zredila. Tudi njen Ranko ima vsaj 35 kilogramov preveč.
Marko je pripravila več šal, za kar sem mu zelo hvaležna. Ženska s prebavnimi težavami se oglasi pri zdravniku in dobi svečke proti zaprtju. »Kako pa to uporabim?« »Rektalno, gospa.« Na poti do doma je neznano besedo že pozabila, ampak saj tako ni vedela, kaj pomeni. Pa ji mož pravi, naj gre nazaj zdravnika vprašat, kako se te svečke uporablja. Zdravnik ji odgovori: »Analno.« Ko pride domov, spet ne ve, kaj ji je rekel, ker tudi tega ni razumela. In gre naslednji dan spet v ambulanto. Zdravnik je že malce utrujen in naveličan in ji razloži kar po domače: »V rit si jih vtaknite!« Ko pride domov, jo mož vpraša, kaj ji je povedal. »Nič. Danes je bil pa slabe volje in mi ni hotel več povedati.«
Rdeča nit nočnih pogovorov so bili nepobrani pasji kakci, predvsem pa cepljenje. Mnenja so precej različna, ampak večina klicateljev je za in se je tudi že cepila.
Marjan iz Ljubljane pravi, da ga 14 dni še zelo bolela roka, žena, ki je nepokretna, pa ni imela nobenih stranskih učinkov.
Franko iz Ljubljane je sicer star že 90 let, ampak se ne bo cepil. Tudi Dragica iz Izole se ne bo, ker ne verjame, da bi lahko v tako kratkem času izumili cepivo brez stranskih učinkov, brez škodljivih posledic za zdravje. Enako mislita tudi Marko iz Ljubljane in Anton iz Suhe krajine.
Tudi Justin iz Nove Gorice, 86 let, se ne bo, ker so to cepivo spravili na tržišče v prekratkem času in ker je vmes precej trgovine. Ločen je, žena se je zaljubila v drugega in je ušla. Povpraševanje po novi partnerki je dal kar v časopis in dobil veliko ponudb: 67, ampak na koncu nobene ni izbral. Z dvema, tremi se je dobil, potem pa je spoznal, da ima bivšo ženo še vedno rad in tako je raje ostal kar sam. No, ni čisto sam, v hiši živi tudi sin z družino. Snaha je covid-19 že prebolela, vendar se ga od nje nihče ni nalezel. Ni bilo hujšega, 10–14 dni.
Stanko iz Maribora, 58 let, se je že cepil, je pa prepričan, da je to okoli epidemije ustvarjeno namerno. Ko se zadeva že umiri, pa najdejo nov sev. Vsak naš poslanec, pravi, ima na mesec 800 evrov coronskega dodatka, njim epidemija koristi.
Jelka iz Nove Gorice, 78 let, je veliko noč prvič preživela brez moža. V bolnišnici je zaradi že 6. operacije kolena. Ampak hiša je bila vseeno polna mladine. Cepljena je z moderno, mož že celo obakrat. Zapletov nista imela, ima pa jih, in to hude, njena 55-letna nečakinja. Že en mesec je v Kliničnem centru zaradi hude reakcije na astrazeneco – ni ne govorila, ne jedla, ne hodila. Bali so se že najhujšega, a zdaj so hčeri že dovolili obisk. Je še na cevkah, a zdaj počasi že hodi.
Tile epidemijski pogovori nas bodo kot kaže, spremljali še nekaj časa. Žal.
5419 epizod
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Pa smo spet tam! Ko smo že upali na sladke trenutke svobode, smo se spet znašli v kletki. Spet smo odvisni od svojega notranjega razpoloženja, koliko znamo biti sami s sabo. Da ne boste preveč sami v pozni nočni uri, vas prijateljica Mojca Blažej Cirej vabi na klepet po telefonu. In veste kaj? Teh sedem dni do junija bomo pa že stisnili!
V živo na telefonski številki 01/475 22 22
Med prvimi je poklicala Valentina, ki se je lani znebila ščurkov in svojega prejšnjega bivališča. Potarnala je, da je pred dnevi dopolnila 50 let in da ji ta karantena ne dene dobro: zelo se je zredila. Tudi njen Ranko ima vsaj 35 kilogramov preveč.
Marko je pripravila več šal, za kar sem mu zelo hvaležna. Ženska s prebavnimi težavami se oglasi pri zdravniku in dobi svečke proti zaprtju. »Kako pa to uporabim?« »Rektalno, gospa.« Na poti do doma je neznano besedo že pozabila, ampak saj tako ni vedela, kaj pomeni. Pa ji mož pravi, naj gre nazaj zdravnika vprašat, kako se te svečke uporablja. Zdravnik ji odgovori: »Analno.« Ko pride domov, spet ne ve, kaj ji je rekel, ker tudi tega ni razumela. In gre naslednji dan spet v ambulanto. Zdravnik je že malce utrujen in naveličan in ji razloži kar po domače: »V rit si jih vtaknite!« Ko pride domov, jo mož vpraša, kaj ji je povedal. »Nič. Danes je bil pa slabe volje in mi ni hotel več povedati.«
Rdeča nit nočnih pogovorov so bili nepobrani pasji kakci, predvsem pa cepljenje. Mnenja so precej različna, ampak večina klicateljev je za in se je tudi že cepila.
Marjan iz Ljubljane pravi, da ga 14 dni še zelo bolela roka, žena, ki je nepokretna, pa ni imela nobenih stranskih učinkov.
Franko iz Ljubljane je sicer star že 90 let, ampak se ne bo cepil. Tudi Dragica iz Izole se ne bo, ker ne verjame, da bi lahko v tako kratkem času izumili cepivo brez stranskih učinkov, brez škodljivih posledic za zdravje. Enako mislita tudi Marko iz Ljubljane in Anton iz Suhe krajine.
Tudi Justin iz Nove Gorice, 86 let, se ne bo, ker so to cepivo spravili na tržišče v prekratkem času in ker je vmes precej trgovine. Ločen je, žena se je zaljubila v drugega in je ušla. Povpraševanje po novi partnerki je dal kar v časopis in dobil veliko ponudb: 67, ampak na koncu nobene ni izbral. Z dvema, tremi se je dobil, potem pa je spoznal, da ima bivšo ženo še vedno rad in tako je raje ostal kar sam. No, ni čisto sam, v hiši živi tudi sin z družino. Snaha je covid-19 že prebolela, vendar se ga od nje nihče ni nalezel. Ni bilo hujšega, 10–14 dni.
Stanko iz Maribora, 58 let, se je že cepil, je pa prepričan, da je to okoli epidemije ustvarjeno namerno. Ko se zadeva že umiri, pa najdejo nov sev. Vsak naš poslanec, pravi, ima na mesec 800 evrov coronskega dodatka, njim epidemija koristi.
Jelka iz Nove Gorice, 78 let, je veliko noč prvič preživela brez moža. V bolnišnici je zaradi že 6. operacije kolena. Ampak hiša je bila vseeno polna mladine. Cepljena je z moderno, mož že celo obakrat. Zapletov nista imela, ima pa jih, in to hude, njena 55-letna nečakinja. Že en mesec je v Kliničnem centru zaradi hude reakcije na astrazeneco – ni ne govorila, ne jedla, ne hodila. Bali so se že najhujšega, a zdaj so hčeri že dovolili obisk. Je še na cevkah, a zdaj počasi že hodi.
Tile epidemijski pogovori nas bodo kot kaže, spremljali še nekaj časa. Žal.
Nelfi Depangher je prvo ime slovite zasedbe Faraoni. Bobnar, skladatelj, pisec besedil in, ob vsem oz. predvsem, mož na mestu. Za pričevanja o porodnih krčih slovenskega rocka, o lagodju hotelskih teras, občedomovinski slavi, segajoči do Kube in ZDA, o festivalih in produkciji slovenske pop glasbe, veličastnem glasbenem dogodku ob »šumljanju« Simonovega zaliva ter usodah številnih glasbenih sopotnikov - bo Nelfi Depangher vsekakor pravšnji sogovornik. Kot nalašč je splet okoliščin botroval prav posebni »fešti«, ki jo v nedeljo za občinski praznik mesto Izola poklanja svoji največji glasbeni skupini. Tudi o tem se bosta v nočnem programu Radia Slovenija, ki bo v prednočju festivala Melodije morja in sonca potekal iz studia Radia Koper, pogovarjala z gostiteljem Armandom Šturmanom. Vabljeni k poslušanju …
Na nočni obisk prihaja Borut Peršolja, po izobrazbi magister geografskih znanosti, ki ga je življenjska pot neločljivo povezala z gorami. O mnogih pogledih nanje piše na blogu z naslovom Razgledi in ob tem pravi, da hodi, pomaga, piše in zardeva. Z objavami, ki jih ustvarja že skoraj 15 let, pa se želi prepričati, da ni sam - in širi svoja znanja. Teh je zelo veliko. Gorniškim razmislekom Boruta Peršolje, ki je sicer zaposlen kot vodja Raziskovalno-dokumentacijskega sektorja Državnega zbora, boste lahko prisluhnili po polnoči.
Nočni program bodo prepletale niti glasbe in razmišljanje o dojemanju sveta okrog nas. Gostja bo dvojna doktorica znanosti s področja fizične geografije in varstva okolja Ana Vovk. Kako z vsestransko povezujočo obravnavo kozmosa, okolja ter ljudi in s holističnim načinom izboljšati življenje na različnih področjih in zakaj je revitalizacija posameznika osnova za razvoj novega znanja in neposredne povezave teorije s prakso za vse generacije? Nočna voditeljica bo Helena Ajdnik.
Od nekdaj ima odlično uho za izzivalno, drugačno muziko. Jazz, blues, improvizirano glasbo, afriške godbe je poslušalkam in poslušalcem Radia študent odkrival dolga desetletja, vse od osemdesetih let preteklega veka. Iz sociologije kulture je doktoriral z disertacijo o neodvisni novi muziki in družbenih bojih glasbenih formacij v neoliberalnem New Yorku. Leta 2017 je pri založbi Studia humanitatis objavil monografijo Nova muzika v New Yorku, neodvisni glasbeniki in pravica do mesta. Nočni pogovor bo sprehod skozi raznolike godbe in glasbene scene. Tudi skozi njihove družbene kontekste, seveda, saj glasba vznika znotraj njih in se z njimi prepleta. Sociolog kulture, glasbeni publicist, prevajalec in kritik Ičo Vidmar je nočni gost Nade Vodušek.
Hribi v lepih poletnih dneh kar kličejo k sebi, le ozreti se je treba proti njim. Ena tistih, ki doline pogosto zamenja za planine, je mlada vplivnica Neja Jesenko. Krasni in neponovljivi razgledi, čudovita narava, popolna samota, ki jo zmoti kvečjemu kaka plašna žival, so zanjo eno najlepših doživetij. Od dni, ko je sledilce na platformi Instagram osvajala s fotografijami dih jemajočih fotografij sončnih vzhodov, se je do danes spremenilo zlasti to, da ji, t.i. influencerstvo zavzame več kot le delovni čas. Tu so še njena ljubezen do poročne fotografije, kolesarjenja in potovanj. Neja Jesenko pravi, da privlačiš to, kar si. Najbrž pa niste vedeli, da jo privlači tudi izdelava posebne, starinske strešne kritine, imenovane špičak, ki jo pomaga izdelovati očetu. O vsem se bo ob polnoči z njo pogovarjala Vesna Topolovec.
Koliko 19-letnic poznate, ki so že lastnice svoje kavarne, čokoladnice in slaščičarnice? Hana Kotar, ki prihaja na Nočni obisk, je verjetno ena redkih, če ne celo edina v Sloveniji, ki se lahko pohvali s tem. Pravkar je končala srednjo šolo, a se že nekaj časa preizkuša tudi kot mlada podjetnica, pod blagovno znamko Mama Paula pa uspešno trži vse bolj iskan domači sladoled, lastne čokolade in tortice. Kako se je znašla v svetu slaščičarstva, kako je znanje pridobivala doma in v tujini, zakaj prisega le na najbolj kakovostne in izključno naravne sestavine, kaj naredi dobro čokolado in kaj ta sladka pregreha pomeni njej ter kdo je bila mama Paula, bo Hana Kotar povedala Andreji Čokl v prvi uri nedelje.
Kako postati podjetnik je lahko velik izziv. Potrebujemo dobro idejo in vizijo. Predvsem pa moramo verjeti vase. Tako sta svojo podjetniško pot začrtala Pija Vrezner in Primož Sila, par iz Gradišča pri Divači. Povezuje ju ljubezen do psov. Ona piše pisati bloge, iz katerih veje čista iskrenost nekoga, ki se spopada s takšnimi in drugačnimi razmišljanji o vzgoji in odnosu s psom. On si je zamislil pas, ki vsebuje vse nujne pasje pripomočke za vadbo ali aktivni sprehod. Res, da sta šele na začetku svoje poti, vendar pa kvaliteta pasje opreme, ki jo izdelujeta in dopolnjujeta, govori sama zase. Loredana Vergan ju je povabila v nočni program.
»Nikoli ni prepozno, da postaneš nazaj to kar v resnici si. Začni se smejati tam, kjer si se včasih jezil in spremeni svojo pripoved«, med drugim pravi nocojšnji gost, Boštjan Polanec. Svojo karierno pot je začel kot grafik, nato je stopil v svet lepotne industrije, se spogledoval z modo in danes menedžer za ideje in trener za komunikacijo. Izkušnje, vtise in predvsem lekcije življenja pa je sedaj zbral v knjižnem prvencu #pridige. Koronsko leto je izkoristil še za stvari, ki jih do sedaj še ni uspel realizirati. Vzporedno je začel brati sveto knjigo islama, Koran in Sveto pismo. Kako so potekali ti prehodi med različnimi obdobji življenja? Katera (spo)znanja so bila zanj najpomembnejša? Odgovore na ta in še druga vprašanja bo Boštjan Polanec zaupal Sandiju Horvatu.
V nočnem programu se bomo odpravili v Bistro, v nekdanji kartuzijanski samostan, kjer domuje Tehniški muzej Slovenije, ki prav letos praznuje 70.let in je namenjen zbiranju, zaščiti in posredovanju slovenske tehniške dediščine. Z zanimivimi sogovorniki se bomo sprehodili skozi zgodovino, se ustavili v sedanjosti in pokukali v prihodnost. Nato pa bomo do zgodnjih jutranjih ur spregovorili o zdravilnem učinku pink ponga in o zdravju oči, glasbeno in govorno pa vam bomo popestrili noč Marko Banda, Kevin Koradin in Nino Ošlak. Gostitelj: Robert Zajšek.
Strastna in polnokrvna umetnica, plesalka, koreografinja, režiserka, scenaristka in učiteljica Lucija Kuntarič, hči kinooperaterja v rodni Kostanjevici na Krki, se je v umetnost zagledala že kot deklica. Pri 15-ih jo je doletela posebna čast, ko je nastopila na najbolj pomembnem dogodku doma, na znamenitem »perforcenhausu«, kjer je smela plesati kan kan. Odtlej se je pisala zgodba o Harlekinkah, plesni skupini, kjer se je kalilo vsaj 300 plesalk. Lucija se je kot režiserka in scenaristka podpisala tudi pod bleščeče prireditve, ki so doživele več deset ponovitev in stoječe ovacije. Ob izteku šolskega leta, ki je zanjo zmeraj eno težjih sloves, saj s svojimi učenci splete posebno vez, se bo s to, posebno damo, o njeni bogati življenjski poti pogovarjala nočna voditeljica Vesna Topolovec.
"Če že ne morem leteti, naj vsaj pojem" z mislijo ameriškega skladatelja in tekstopisca Stephena Sondheima začenja avtobiografijo na svoji spletni strani ena najvidnejših slovenskih pevk, ki občinstvo navdušuje s svojim edinstvenim glasom in glasovnim razponom, izjemno odrsko prisotnostjo ter izredno širokim repertoarjem, ki sega od opere, samospeva in drugoih klasičnih vokalno-instrumentalnih del do šansona, jazza, slovenske ljudske pesmi, popa, gospela in muzikala. V nočnem programu bomo nekaj iz tega repertoarja zavtreli tudi ob pogovoru Lucije Grm z nenadkriljivo vokalistko Nuško Drašček.
Primož Lukežič (1983) se je s fotografijo začel profesionalno ukvarjati leta 2008, ko je na ogled postavil tudi svojo prvo samostojno razstavo. Od takrat se jih je, tako samostojnih kot skupinskih, nabralo že kar nekaj, prav tako tudi mentoriranj na raznih foto dogodkih in delavnicah. Je diplomant fotografije Visoke šole za storitve VIST, kjer od leta 2015 kot strokovni sodelavec tudi predava predmet reklamne in modne fotografije na Oddelku za fotografijo. Diplomiral je na temo Napetost med elementi pri inscenirani fotografiji, zato ne čudi, da mu je najbližja zvrst inscenirana cinematska fotografija, kjer "neprestano iščem napetost med subjektom in objekti v prostoru ter s tem ustvarjam željeno naracijo". Vse bližnja pa mu, zaradi svoje intimnosti in»večnosti«, postaja tudi portretna fotografija. Kot uveljavljen modni in komercialni fotograf ima med naročniki tudi številna znana imena, zanj pa je pri ustvarjanju zelo pomembna ekipa s katero dela, saj sodeluje s priznanimi slovenskimi kostumografi, modnimi oblikovalci, frizerji in maskerji. Tudi letos je del tradicionalnega bienalnega fotografskega festivala Foto VIST (21.6. - 2.7.), ki osvetljuje različne vidike rabe fotografskega medija in je zasnovan kot platforma za izmenjavo znanj, izkušenj in mnenj ter prostor za mreženje znotraj fotografskega prizorišča v Sloveniji.
Novogoričan Luka Lisjak Gabrijelčič - zgodovinar, politični analitik, urednik revije Razpotja in kolumnist Dela bo naš sogovornik na nočnih valovih Radia Koper. Ob trideseti obletnici neodvisnosti se bomo z njim pogovarjali o poti, ki jo je Slovenija prehodila v tem obdobju in o dogodkih, ki so jo najbolj zaznamovali. Tudi o tem, zakaj nismo postali druga Švica kot so nekateri politiki obljubljali pred 30imi leti ter kakšna družba smo postali in kam gremo. Seveda s sogovornikom ne bomo mogli mimo trenutnih družbeno političnih dogodkov. Z njim se bo pogovarjala Nataša Uršič.
Toplo, vroče, poletna noč. Ja, tudi pesem Poletna noč boste slišali takoj na začetku nočnega programa. Če vam vročina in polna luna ne bosta pustili spati, pa le pokličite voditeljico nočnega programa Mojco Blažej Cirej in si dajte duška. Njej pa kakšno šalo.
Gostja po polnoči bo Taja Vovk van Gaal, zgodovinarka in sociologinja, vrsto let direktorica Mestnega muzeja v Ljubljani, do upokojitve v začetku letošnjega leta pa kreativna direktorica Hiše evropske zgodovine v Bruslju. V pogovoru med drugim o tem, kaj je prepričalo komisijo, da se je odločila prav za slovensko strokovnjakinjo in kakšen je ugled naših muzejev in galerij po svetu. Konec tedna se začenja Festival Lenart, zato smo pripravili nekaj utrinkov iz prejšnjih festivalov, napovedali pa bomo tudi Parado ponosa, ki bo po dveh letih to soboto ponovno v Mariboru. Vaša nočna voditeljica bo Darinka Čobec.
Oddaja Sami naši prinaša pogovor z enim izmed najbolj znanih bosansko-hercegovskih slikarjev, Safetom Zecem. V galeriji Obala si lahko do konca meseca ogledamo njegovo razstavo in sicer cikla Exodus in Objemi. V oddaji sami naši ne zamudite tudi zgodbe o Zvezi hrvaških društev Slovenije, ki letos praznuje svojo pet in dvajseto obletnico, izvedeli pa boste nekaj več tudi o glasbilu guslah, pomembni kulturni dediščini Srbije.
Kako v glasnem, hitrem svetu, radodarnem z multimedijskimi in multisenzoričnimi dražljaji preživi nekaj tako 'krhkega', kot je umetnost poslušanja? In predvsem – zakaj jo gojiti? Preživite noč z glasovi, mislimi in zgodbami psihologinje in psihoterapevtke dr. Katarine Kompan Erzar, pripovedovalke Špela Frlic, etnologa in kulturnega antropologa prof. dr. Rajka Muršiča, radijske režiserke in dramatičarke Saške Rakef, dramskega igralca Blaža Šefa in glasbene urednice ter voditeljice Anamarije Štukelj Cusma. O umetnosti poslušanja Lahkotnost in neposrednost prejemanja preštevilnih informacij in pričakovana hitra odzivnost sta dandanes postala pravilo, zato se zdi vse težje, da si posameznik vzame čas. Čas zase, čas za razmišljanje, predvsem pa čas za poslušanje (sebe, drugih, zvokov, okolice). Pa vendar je ravno to dejanje, poslušanje, ki se morda zdi preprosto in nepomembno, to krhko dejanje, ki je v glasnem, hitrem svetu, radodarnem z multimedijskimi in multisenzoričnimi dražljaji tako krhko, tisti potencial ranljivega, ki razpira razmislek o okolici in slišanih besedah na način in v času, ki jih je prek vizualnega vrednotenja težko dosežemo. Zato nocoj na Nočnem programu nacionalnega radia pripravljamo mali eksperiment – od 00.00 do 5.00 bomo z gosti in poslušalci, ob glasbi in odlomkih iz umetniških del, pletli vezenino glasov, misli in zgodb o poslušanju. Gostje v studiu bodo psihologinja in psihoterapevtka dr. Katarine Kompan Erzar, pripovedovalka Špela Frlic, etnolog in kulturni antropolog prof. dr. Rajka Muršiča, radijska režiserka in dramatičarka Saške Rakef, dramski igralec Blaž Šef in glasbena urednica ter voditeljica Anamarija Štukelj Cusma. Veseli bomo tudi vaših zgodb in misli o umetnosti poslušanja in o tem, zakaj in kako jo gojiti. Večer nastaja v sodelovanju projekta B-AIR, Nočnega programa nacionalnega radia, Pripovedovalskega festivala in Zavoda Homo Narrans. ** O umetnosti poslušanja na Nočnem programu nacionalnega radia Živimo v svetu, usidranem v vizualni in multimedijski sceni. Glasnem, hitrem, radodarnem z multimedijskimi in multisenzoričnimi dražljaji. Kako v tem svetu preživi nekaj tako 'krhkega' kot je umetnost poslušanja? In predvsem – zakaj jo gojiti? Kako na nas delujejo dražljaji, ki jih prevaja zgolj slušno-emotivna pot (zvok, glas, beseda, glasba)? In v čem je moč in čar radia kot medija, utemeljenega zgolj v zvoku? Zvok nas povezuje s svetom, in to povezavo spodbuja, uri. Zvočni signali imajo velik učinek na naš osrednji živčni sistem. Da bi razprli razmislek o pomenu slušno emotivnega kanala za razvoj posameznika, da bi skupaj premišljevali kako poslušamo in kaj umetnost poslušanja prinaša v naša življenja, v družbo, smo zasnovali dogodek, ki bo v dialog povezal strokovnjake z različnih področij, umetnike in širšo javnost. Ob glasbi in odlomkih iz umetniških del se bomo spraševali in raziskovali kako poslušamo, kaj nas zapelje kot poslušalca, da se prepustimo, vživimo, kateri mehanizmi pri poslušanju pogojujejo naše odzive, kako prostor poslušanja pogojuje dejanje poslušanja, pa tudi o tem kaj nam pomenijo zgodbe in zakaj jih poslušamo. Od psihologije do antropologije. Od filozofije do umetnosti. Od besede. Do izkušnje. Ob 00.00 se nam bodo v studiu ob 00.02 pridružili psihologinja in psihoterapevtka dr. Katarina Kompan Erzar, pripovedovalka Špela Frlic, etnolog in kulturni antropolog prof. dr. Rajko Muršič, radijska režiserka in dramatičarka Saške Rakef, dramski igralec Blaž Šef in glasbena urednica ter voditeljica Anamarija Štukelj Cusma. Skupaj s poslušalci bodo ob glasbi in odlomkih iz umetniških del pletli vezenino glasov, misli in zgodb o poslušanju. Vezenino v katero so se ujeli tudi razmisleki številnih slovenskih ustvarjalcev in strokovnjakov z različnih področij. Večer nastaja v sodelovanju projekta B-AIR, Nočnega programa nacionalnega radia, Pripovedovalskega festivala in Zavoda Homo Narrans. Oddaja je del mednarodnega projekta B-AIR: Zvočna umetnost za dojenčke, malčke in ranljive skupine, ki ga vodi Radio Slovenija in ga sofinancirata program Evropske unije Ustvarjalna Evropa in ministrstvo za kulturo RS. Več o projektu na spletni strani rtvslo.si/b-air in na b-air.infinity.radio.
V nocojšnji oddaji Nočni obisk boste lahko spoznali Mateja Prevca, magistra klasične filologije in navdušenca nad latinščino, ki ta mrtvi jezik na izviren način približuje mladim, pa tudi glasbenika, asistenta režiserja in še marsikaj. Z njim se bo pogovarjala nočna voditeljica Višnja Fičor.
Napovedujemo jo s citatom:»Žulji in čepki za ušesa, oboje je del caminovske ikonografije, podobno kot školjka in palica.«* To je avtorica knjižnih uspešnic pisateljica Janja Vidmar. V njenem najnovejšem romanu z naslovom »Niti koraka več« z junakinjo Alenko hodimo po najbolj znani romarski poti Camino in odkrivamo skrivnosti življenja. Pogovarjala sta se Janja Vidmar in Iztok Konc. *Bukla, leto17/ št. 160
V goste smo nocoj povabili dr. Suzano Todorović, profesorico italijanskega jezika in književnosti, univerzitetno diplomirano sociologinjo kulture. Pred dnevi je izšla njena prva knjiga o narečjih letos, sicer pa v zadnjih 7 letih že petnajsta. Tokrat se je lotila govora in ljudske kulture treh med sabo jezikovno precej različnih vasi. To so Bertoki, Šared in Pomjan. V nasprotju s prvima dvema, o Pomjanu že obstajajo dialektološki zapisi. Kljub temu pa je v tokratnem delu dodala tisto, za kar razume kot neobhodno osnovo jezikovnega proučevanja. To je terensko delo, s čimer je v Bertoke in na Šared kot raziskovalka prišla prva. Kaj je odkrila, nam bo zaupala v nočnem pogovoru z Matejo Brežan.
Neveljaven email naslov