Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Szállítás és közlekedés a falvakban
513 epizod
Nyelvünk gazdagságának, sokszínűségének bemutatása mellett terítékre kerülnek a nyelvhelyességi problémák is. Szakértőink hétről-hétre új példákkal ülnek mikrofon elé.
Szállítás és közlekedés a falvakban
A mordvin kifejezés olyan távol áll tőlünk, mint amilyen messze lakik az e nyelvet beszélő etnikum. Ma dr. Gaál Péter, a Maribori Egyetem Bölcsészettudományi Kara magyar nyelvi lektora megannyi adattal hozza közelebb hozzánk ezt a népcsoportot, amelyik a Volga környékén él, és kisebbségként nyelve, identitása egyaránt veszélyeztetett.
Miként hat az adott környezet kultúrája, szokásai a nyelvhasználatra, tudhatják meg dr. Szili Katalin nyugalmazott nyelvésztől, akivel Kruzslicz Tamás, a Ljubljanai Egyetem Bölcsészettudományi Karának magyar nyelvi lektora beszélget, és amelynek a végén egy meglepetés várja majd a türelmes hallgatókat.
Amint azt az újabb rövid sorozatunkban elmondtuk már, a pragmatika a nyelvészetben a jelek és a jelrendszerek alkalmazását vizsgálja tömören fogalmazva. Erről a témáról Kruzslicz Tamás, a Ljubljanai Egyetem Bölcsészettudományi Karának magyar nyelvi lektora dr. Szili Katalinnal, az Eötvös Loránd Tudományegyetem nyugalmazott nyelvészével indított egy beszélgetést, amelynek első részét a múlt héten hallhatták. Ezúttal a folytatás következik:
A pragmatika a kommunikációban a jelek és a jelrendszerek működését vizsgálja, és amennyiben nagyon leegyszerűsítjük, akkor a nyelvészetben is valami hasonlót fed. Ugyanis ez a tudományág azt tanulmányozza, hogy miként használjuk az általunk ismert nyelveket, elsősorban anyanyelvünket. Ezt az érdekesnek ígérkező témát Kruzslicz Tamás magyar nyelvi lektor dr. Szili Katalinnal, az Eötvös Loránd Tudományegyetem nyugalmazott nyelvészével járja körül.
Mai adásunkban ugyancsak távoli vidékeket járunk be, hiszen képzeletben elvisszük önöket a Volga mentére, a folyó gazdag élővilágának tájaira, ahol a mari, illetve cseremisz nyelvet beszélők közössége él. A többnyire famegmunkálással foglalkozó, több mint félmilliós etnikum nyelvének sajátosságairól tudhatnak meg többet
A dunyha korábban, amikor a házakban még éjszaka nem fűtöttek, kellemes melegen tartotta a testet. A libatollal tömött ágynemű huzatának a megnevezése a nyelv fejlődésének különböző állomására utal, amelynek dr. Molnár Zoltán járt utána az adatközlők válaszaiból kiindulva. A szláv hatás mellett ugorkori örökséggel és német nyelvi hatással is találkozunk a kérdés tisztázása során.
A tavaszi nagytakarítás egyik nagyobb erőpróbája a függönymosás. Először annak levétele, majd visszatétele okozott gondot a háziasszonyoknak, ha nem találtak segítséget. Ma már erre is vannak trükkös megoldások, a legegyszerűbb azonban, ha a nagy ablakokat szabadon hagyjuk, hogy minél több fény áradjon be az üvegen át. Mai adásunkban azonban a függöny fogalmának eredetéről és a kifejezés elterjedésének változatairól hallhatnak dr. Molnár Zoltán összeállításában. Ajánljuk a figyelmükbe!
Milyen összefüggésben áll egymással a sohase vagy a sose változat, a kalauz és a kalóz vagy az ötvös és az ötvöz kifejezés? Megtudhatják dr. Molnár Zoltán összeállításából, aki e fogalmak történeti alakulását vizsgálja meg, és állítja párhuzamba azokat egymással. Érdekes összefüggésekről szól.
A számi nyelv a finnugor nyelvcsalád egyik, őslakosok által beszélt nyelve, amelyről dr. Gaál Péter, a Maribori Egyetem Bölcsészettudományi Karának magyar nyelvi lektora megannyi érdekes adatot mond el. Többek között megtudhatják, hogy mely nyelvcsaládon belül kereshetők a rokonai, melyik az első nyelvemléke a száminak, milyen változatai élnek, miben hasonlít és miben tér el a mai magyar nyelvtől a grammatikája.
A nyelvjáráskutatásról szóló rövid sorozatunk végéhez érkezünk. Bárth János egyetemi adjunktus azonban erre az alkalomra is tartogat néhány érdekességet a köznyelv és nyelvjárás mai erőviszonyáról, érintve a muravidéki gyakorlatot, amely nem kevés meglepetést tartogat a kutatók számára. Aki őt kérdezi, Kruzslicz Tamás, a Ljubljanai Egyetem Bölcsészettudományi Karának magyar nyelvi lektora.
Mai adásunkban dr. Kruzslicz Tamás, a Ljubljanai Egyetem Bölcsészettudományi Karának magyar nyelvi lektora folytatja a beszélgetéssorozatát dr. Bárth János egyetemi adjunktussal a különböző nyelvjárások jelenlegi helyzetéről az élő magyar nyelvben.
Dr. Bárth János, a Budapesti Eötvös Loránd Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kar Magyar Nyelvtudományi és Finnugor Intézetének oktatója, aki ősszel nyelvjárásgyűjtést vezetett a Muravidéken a riportalanya Kruzslicz Tamás ljubljanai magyar nyelvi lektornak, aki ezúttal a gyűjtésen szerzett konkrét tapasztalatokról kérdezte a professzort.
Ezúttal a magyar rokonnyelvei közül a hozzá legközelebb állóról, a hantiról, más néven osztyákról tudhatnak meg többet. Dr. Gaál Péter, a Maribori Egyetem Bölcsészettudományi Kara magyar nyelvi lektorának összeállítása következik a tajgák világának egyik veszélyeztetett nyelvéről.
A párna puha kényelmi eszköz, amelynek anyaga természetesen az évszázadok folyamán változott ugyan, de alapjelentése maradt. Jelentősebbek az eltérések azonban a fogalom megnevezésében…
Címadó szavunk a zsámoly talán népmesék hangulatát idézi fel bennünk bársonyosságával. Eszünkbe juthat az is, amikor régen a házak előtt ehhez hasonló, de jóval egyszerűbb alkalmatosságon ültek esténként az idős asszonyok az utcák ritka forgalmát figyelve. Mai összeállításunkból megismerhetik a fogalom eredetét és a Muravidéken elterjedt változatait.
A szavak eredetének vizsgálata gyakran meglepetésekkel szolgál, és egészen más irányba vezethető vissza egy-egy szó keletkezése, mint ahogyan azt hallás után gondolhatnánk. Dr. Molnár Zoltán ezúttal is egy rövid etimológiai kalandra szólít, amelyben a lábasról tudhatunk meg többet.
Nyelvművelő műsorunkban a klímaváltozás szókészletét bemutató rövid sorozatunk befejező részéhez érkeztünk. A hatékonyabb klímakommunikáció egyik alapfeltétele a tartalomhoz illő, kellő súlyú kifejezések kiválasztása. Dr. Elizabeta Bernjak érdekes példákkal támasztja alá a nyelvészek üzenetét bolygónk védelmében. Következzen az elgondolkodtató összeállítás!
Dr. Elizabeta Bernjak rövid sorozatában az éghajlatváltozás hozta új kifejezéseket gyűjtötte egybe, és értelmezte azokat. Összeállításának érdekessége, hogy a klímaváltozást kiváltó társadalmi tényezők megvilágítása mellett, utal azokra a kifejezésekre, amelyek a jelenség komolyságát enyhítik….
Dr. Elizabeta Bernjak a múlt héten indította rövid, új sorozatát, amelyben az éghajlatváltozás hozta új kifejezéseket gyűjtötte egybe, és értelmezte azokat.
Nincs olyan média, amelyikben ne foglalkoznának naponta a klímaváltozás okaival, következményeivel és az emberre váró, sürgető feladatokkal. A témához kapcsolódó szavak jelentése mögött azonban újabb tartalmak rejlenek, amelyekre dr. Elizabeta Bernjak világít rá most induló rövid sorozatában.
Neveljaven email naslov