Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
9. julija bo minilo 100 let od smrti francoskega organista, skladatelja, glasbenega pedagoga in improvizatorja Pierra Cochereauja, hkrati je v letošnjem marcu minilo 40 let od njegove prezgodnje smrti. Tokratna oddaja bo zato v znamenju njegovih improvizacij in interpretacij orgelskih skladb francoskih avtorjev. Kot organist je služboval v katedrali Notre Dame v Parizu, kjer je nasledil Louisa Vierna, skladatelja in organista, ki je umrl za notredamskimi orglami med izvedbo svojega 1750. orgelskega recitala. To se je zgodilo 2. junija leta 1937, naključje ali ne pa je bilo, da se je Pierre Cochereau ravno na tisti dan prvič zares seznanil z orglami. Takrat je namreč dobil ključ od lokalne vaške cerkve v južni Franciji, kamor ga je oče poslal na okrevanje zaradi slabega zdravja in prav takega uspeha v šoli, orgle delavnice Cavaille Coll pa mu je razkazal tamkajšnji organist.To je pomenilo začetek njegovega druženja z orglami, glasbilom, ki ga je zatem vse življenje spremljalo tudi na njegovi poklicni poti.
9. julija bo minilo 100 let od smrti francoskega organista, skladatelja, glasbenega pedagoga in improvizatorja Pierra Cochereauja, hkrati je v letošnjem marcu minilo 40 let od njegove prezgodnje smrti. Tokratna oddaja bo zato v znamenju njegovih improvizacij in interpretacij orgelskih skladb francoskih avtorjev. Kot organist je služboval v katedrali Notre Dame v Parizu, kjer je nasledil Louisa Vierna, skladatelja in organista, ki je umrl za notredamskimi orglami med izvedbo svojega 1750. orgelskega recitala. To se je zgodilo 2. junija leta 1937, naključje ali ne pa je bilo, da se je Pierre Cochereau ravno na tisti dan prvič zares seznanil z orglami. Takrat je namreč dobil ključ od lokalne vaške cerkve v južni Franciji, kamor ga je oče poslal na okrevanje zaradi slabega zdravja in prav takega uspeha v šoli, orgle delavnice Cavaille Coll pa mu je razkazal tamkajšnji organist.To je pomenilo začetek njegovega druženja z orglami, glasbilom, ki ga je zatem vse življenje spremljalo tudi na njegovi poklicni poti.
Orgle so inštrument, ki ponuja veliko zvočnih kombinacij, srečujemo jih v najrazličnejših komornih zasedbah. Tokrat jih boste lahko slišali skupaj s klavirjem. Inštrumenta sicer le redko zazvenita skupaj, čeprav imata nekaj skupnih značilnosti; oba na primer pripadata družini inštrumentov s tipkami. Morda pa ju bolj kot podobnost družijo kontrasti, tako v zvoku kot v glasbenem izrazu. Jean Langlais, Charles Maria Widor, Denis Bedard, Jordi Cervello in drugi so skladatelji, ki so ustvarjali za to zasedbo; skladbe bosta izvedla pianistka Teresa Sierra Martinez in organist Raul Prieto Ramirez iz Barcelone, ki skupaj muzicirata v duu Musart.
Pozavna in rog sta instrumenta, ki ju sicer najdemo tudi med imeni orgelskih registrov. A ti skušajo bolj ali manj uspešno posnemati barvo in značaj teh glasbil, povsem drugače pa je, kadar ta dva instrumenta resnično zazvenita ob orglah. In postaneta orglam učinkovit kontrast, hkrati se z njimi zvočno presenetljivo dobro ujemata. To boste lahko slišali tudi v interpretaciji nocojšnjih cenjenih izvajalcev: dveh slovenskih glasbenih umetnikov, hornistke Zore Slokar in pozavnista Branimirja Slokarja ter uveljavljenega nemškega organista Klemensa Schnorra.
V izvedbi ameriške orglavke Carole Terry bomo poslušali izbor skladb nemških skladateljev 19. stoletja. Igrala je v katedrali v Schwerinu, v severnonemški deželi Mecklenburg-Predpomorjanski na originalne historične orgle iz obdobja zrele romantike, ki jih je leta 1871 izdelal Friedrich Ladegast. V drugi oddaji, ki jo je pripravila in uredila Tjaša Krajnc, bodo na sporedu dela Juliusa Reubkeja, Augusta Gottfrieda Ritterja, Ernsta Friedricha Richterja in Roberta Schumanna.
Neveljaven email naslov