Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Nina Medved je mlado mariborsko pesniško ime. V ta svet je stopila v letu, ko je padel berlinski zid in se je zdelo, da je zgodovina za kratek čas odprla težka pajčevinasta vrata za spremembe, ko jih že dolgo ni bilo. Danes je Nina tudi kulturna producentka, urednica, prevajalka, performerka in fotografinja. Končala je študij primerjalne književnosti in francoščine, kot zmagovalki Festivala mlade literature Urška leta 2019 pa ji je organizator festivala – Javni sklad za kulturne dejavnosti, v svoji zbirki Prvenke izdal njen pesniški prvenec z naslovom Drseči svet.
310 epizod
Obrazi sosednje ulice je portretna oddaja, njeni gostje pa so optimistični, pogumni, kritični in nekoliko drugačni, včasih tudi samosvoji. Vsi prihajajo s Štajerske, z vseh vetrov, s svojim pogledom na življenje in izkušnjami nas bogatijo, opogumljajo ter širijo naša obzorja.
Nina Medved je mlado mariborsko pesniško ime. V ta svet je stopila v letu, ko je padel berlinski zid in se je zdelo, da je zgodovina za kratek čas odprla težka pajčevinasta vrata za spremembe, ko jih že dolgo ni bilo. Danes je Nina tudi kulturna producentka, urednica, prevajalka, performerka in fotografinja. Končala je študij primerjalne književnosti in francoščine, kot zmagovalki Festivala mlade literature Urška leta 2019 pa ji je organizator festivala – Javni sklad za kulturne dejavnosti, v svoji zbirki Prvenke izdal njen pesniški prvenec z naslovom Drseči svet.
Gostja oddaje je Mariborčanka Zdenka Križanič, prejemnica zlatega grba mesta, članica mariborskega mestnega sveta in nekdanja učiteljica, ki je v mladosti želela postati igralka. Dejavna je na kulturnem in humanitarnem področju, poje v pevskem zboru Glasbena matica in sodeluje pri humanitarnem združenju Koraki za korakce; predvsem pa ima rada svoje mesto Maribor. Zakaj?
Gost oddaje je atletski veteran Marko Sluga. Šport ga spremlja že vse življenje, bolj pa se mu je lahko posvetil, ko se je po zelo uspešni poklicni poti pred tridesetimi leti upokojil. Najprej se je posvečal tenisu, ki se ga je, kot priznava, naučil igrati dokaj pozno, po 70. letu pa se je vrnil k svoji ljubezni iz mladih let – atletiki. Je državni rekorder v skoku v višino v svoji kategoriji, trenutno pa se pripravlja na svetovno prvenstvo v atletiki za starejše od 35 let, ki bo poleti na Finskem. Pogovarjali smo se o njegovih treh hobijih – službi, športu in umetnosti.
Gost oddaje Obrazi sosednje ulice je mariborski glasbenik, producent in skladatelj Martin Bezjak. Poznamo ga kot dolgoletnega člana skupine Happy ol' McWeasel, kot producent je svoje znanje in izkušnje delil z več slovenskimi glasbeniki. Nekoliko manj poznano pa je njegovo skladateljsko delo.
V tokratnih Obrazih iz sosednje ulice gostimo družinsko navezo, očeta in hčer, ki se oba ukvarjata s streljanjem na glinaste tarče, s trapom in univerzalnim trapom, Teo in Iztoka Topolovca. Iztok je v želji za boljši tekmovalni jutri tako zase, kot za hči, ustanovil tudi Strelsko društvo Trap Kungota. Oba, Teo Topolovec, mladinsko rekorderko v trapu in, kot nam je v pogovoru zaupal njen oče, Iztok Topolovec, zdaj tudi uradno trenerja strelcev v trapu, boste slišali v tokratni oddaji.
Gost oddaje je bil zgodovinar dr. Gregor Antoličič, sodelavec Zgodovinskega inštituta Milka Kosa ZRC SAZU in predavatelj na oddelku za zgodovino Filozofske fakultete Univerze v Mariboru. Je avtor več znanstvenih člankov in odmevnih monografskih publikacij, tako npr. znanstvenih monografij »Franc Jožef« in »Leta Strahote. Slovenci in prva svetovna vojna«, ki jo je izdal v soavtorstvu z dr. Petro Svoljšak. Leta 2022 je izšla njegova nova knjiga o življenju in delo mehiškega cesarja Maksimilijana z naslovom »Maksimilijan. Cesar po Napoleonovi milosti«. Gregor je tudi gledališki zanesenjak. V domačem kraju že vrsto let igra in po novem tudi režira v odrasli dramski skupini Kulturnega društva Pekre-Limbuš, letos pa je bil izvoljen tudi za podpredsednika Zveze kulturnih društev Maribor. Z njim se je pogovarjal Stane Kocutar.
Matic Gosak maturant mariborske druge gimnazije, ki se je moral zaradi družbene angažiranosti aprila lani zagovarjati pred sodiščem. Kot polnoleten bo leto pozneje prvič uveljavil volilno pravico. Je glas mladih, ki jih zanima družbena resničnost in ki z vso pravico kritično presojajo svet, ki ga vodijo odrasli. Najbolj se boji, da bo tudi sam nekoč izgubil ideale ali se pozabil iskreno postaviti zanje. Poklicne ambicije želi uresničiti v arhitekturi, še raje pa kot igralec, zato v oddaji interpretira Macbetha, ki ga upodablja v okviru Gledališča Gnosis. In ja, rad ima Slovenijo in si prav zato želi boljših voditeljev.
Gost oddaje Obrazi sosednje ulice je letošnji veliki Glazerjev nagrajenec Vili Ravnjak, gledališki ustvarjalec in nekdanji vodja Drame Slovenskega narodnega gledališča Maribor. S svojim ustvarjanjem je duhovno in estetsko zaznamoval tukajšnji repertoar in Dramo umestil med pomembne gledališke hiše. »Slovensko narodno gledališče Maribor je majhno kulturno središče, a svetovljansko, saj vanj zahajajo umetniki iz celega sveta, še posebej to velja za opero in balet. Ampak duh, ki zlasti v zadnjih 20 letih vlada v mariborskem gledališču, je prestolničen, je kozmopolitski in zato nikoli nisem imel občutka, da sem življenje preživel v neki provinci« pove Vili Ravnjak.
V oddaji Obrazi sosednje ulice vam tokrat predstavljamo znamenitega hrvaško-slovenskega pesnika, pisatelja in prevajalca Božidarja Brezinščaka Bagolo iz obmejne občine Hum na Sutli. Ta kulturniški graditelj mostov med obema narodoma ustvarja v obeh jezikih, izreden pa je njegov opus prevedenih slovenskih avtorjev v hrvaščino. Njegova jezikovna iskrivost nagovarja bralce z obeh strani meje. Božidar Brezinščak Bagola – nesojeni katoliški duhovnik, teolog, filozof, literat in vrhunski prevajalec je naš megaherčni gost.
Gostja oddaje Obrazi sosednje ulice je direktorica Pokrajinskega arhiva Maribor, magistrica Nina Gostenčnik. Govorili smo o delu v arhivu, ob tem pa ste izvedeli tudi, da vsake toliko časa pri tem naletijo na zanimiva in pomembna odkritja. Sogovornica je še razkrila, koliko gradiva hranijo v arhivu in kakšni so njihovi načrti.
Gostja oddaje Obrazi sosednje ulice je Tanja Angleitner Sagadin, direktorica Višje strokovne šole za gostinstvo in turizem Maribor. S šolo je povezana skoraj 20 let; preden je pred tremi leti postala njena direktorica je bila tam predavateljica in zunanja sodelavka. Govori devet jezikov, predava v petih; predvsem pa si kot vodja šole s prestižnimi dosežki želi, da bi študentje skozi študij okusili umetnost gostoljubja. V oddaji tudi o tem, kako po pandemiji zagnati slovenski turizem.
Naš gost je mlad fotograf in umetnik Jernej Jelen. Zakaj ga navdihuje portretna fotografija, kako sodobno prepleta s tradicionalnim in zakaj je zanj gledališče še posebej privlačno? Sprehajamo se po evropskih modnih brveh in razpravljamo o tem, kaj lepota pravzaprav je.
Sopranistka Andreja Zakonjšek Krt je že več kot 25 let solistka v mariborski operi. V tem času je pela v več kot 30-tih glavnih in drugih vidnejših vlogah, za vlogi v operah Faust in Simon Boccanegra je letos prejela najuglednejše priznanje – nagrado Prešernovega sklada. Njena ljubezen pa so tudi samospevi in velika vokalno-instrumentalna dela. Nagrada Prešernovega sklada je zdaj doma v Celju in vsak dan spominja na zahtevno pevsko pot, ki se je začela že v otroštvu, pravi Andreja Zakonjšek Krt, ki je tokratna gosta oddaje Obrazi sosednje ulice.
Slovensko olimpijsko zastopstvo se iz Pekinga vrača s sedmimi odličji. Kar štiri so osvojili skakalke in skakalci. To je bil povod, da obiščemo najuspešnejši skakalni klub na širšem mariborskem območju. Deluje na Šmartnem na Pohorju, alfa in omega pa je Vlado Ačko. Vse do bratov Mandl je bil najuspešnejši šmarski tekmovalec in dolgo časa klubski rekorder. Pogovoru z njim prisluhnite v tokratnih Obrazih sosednje ulice.
Mariborčan Andrej Kostrevc je agronom z zanimivo poklicno zgodbo in iskrenim navdušenjem nad naravo. Nekaj več kot 40 let je preživel na Biotehniški šoli Maribor in to v dveh različnih vlogah – štiri leta kot dijak tedaj še Tehniške kmetijske šole pod Kalvarijo in nato, po študiju na tedanji Višji agronomski šoli in vojaščini v Banja Luki ter po vmesni poklicni postaji pri Vinagu šestintrideset let kot učitelj strokovnih predmetov. Številnim generacijam dijakinj in dijakov je približal in jim pomagal utrditi praktično znanje o vinski trti in sadnem drevju. Danes se posveča odkrivanju fosilov, ki mu na svoj način govorijo o davni preteklosti domačega okolja.
Srečko Štajnbaher, dolgoletni vodja mariborske enote Zavoda za varstvo kulturne dediščine Slovenije skupaj z 21-timi sodelavci skrbi za bogato kulturno dediščino na območju 80 občin Severovzhodne Slovenije. Vsaka družba mora skrbeti za dediščino svojih prednikov, pravi Srečko Štajnbher in v Sloveniji smo premalo ponosni na našo dediščino. Ozaveščanje prebivalcev, predvsem mladih generacij o bogastvu in vlogi zapuščine naših prednikov je izziv, ki našo družbo še čaka, zatrjuje Srečko Štajnbaher, vodja mariborske enote Zavoda za varstvo kulturne dediščine Slovenije.
Gost tokratne oddaje Obrazi sosednje ulice je zaslužen, da je slovensko, mariborsko znanje poletelo najvišje in to dobesedno. Dr. Iztok Kramberger s Fakultete za elektortehniko, računalništvo in informatiko je vodja skupine, ki je v vesolje poslala prvi slovenski nanosatelit, kmalu mu bosta sledila še dva. Kateri del digitalnih tehnologij je najbolj pogoltnil človekovo pozornost in kako bi še lahko zaznamovale prihodnost?
V tokratni portretni oddaji Obrazi sosednje ulice vam predstavljamo profesorja matematike Hermana Pušnika – ravnatelja mariborske Prve gimnazije… Prihaja iz Josipdola na Pohorju, pred tremi desetletji pa je bil tudi sam dijak te častitljive izobraževalne ustanove, ki sicer deluje že 172 let. Prve ne pozabiš nikoli, je bil slogan njihovih obletnic, in vsaka nova generacija dijakov se vpiše v knjigo njenega obstajanja na njej lasten način, pravi. Vsaka šola ima specifičen okvir svojega poslanstva, vsem pa mora biti skupno jedrenje modrosti, veselja do življenja in radosti bivanja. Oddajo je pripravil Tone Petelinšek, tehnična realizacija Goran Glavičić.
Gostja oddaje Obrazi sosednje ulice je bila uveljavljena pesnica in prevajalka Kristina Kočan, ki je nedavno izdala že četrto pesniško zbirko Selišča. Z njo se je Aljaž Mejal pogovarjal o pesnjenju, pa tudi o njenem pedagoškem in prevajalskem delu.
V tokratni praznični oddaji gostimo podjetnico, diplomirano novinarko, magistrico komunikoloških znanosti in izvrstno interpretko in proučevalko Božje Besede Vaneso Čanji iz Celja… Ožje občestveno polje njenega duhovnega angažmaja je Baptistična cerkev v Celju, sicer pa je željena proučevalka Svetega pisma doma in na tujem… Je direktorica in lastnica firme Fit media v Celju, specialno področje njenega dela pa je trajnostni razvoj… sicer pa Božja beseda, vsakodnevno druženje z njo, predstavlja membno polnino njenega življenja. Oddajo je pripravil Tone Petelinšek.
Obraz sosednje ulice je tokrat gledališki režiser Matjaž Latin. Svoje življenje je namenil gledališču, filmu in tudi glasbi. Raziskuje vse veje umetnosti in jih združuje v izvirno avtorsko formo. Z njim se je pogovarjal Gregor Stermecki. (avtor fotografije: Slavko Rajh).
Neveljaven email naslov