Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Mednarodno priznana ameriška učiteljica igre Ivana Chubbuck v knjigi z naslovom Moč igralca predstavlja svojo lastno metodo in inovativno igralsko tehniko.
Njene načine usvajanja vloge in orodij so doslej uporabljala že velika hollywoodska imena, kot so Charlize Theron, Brad Pitt, Elisabeth Shue, Djimon Hounsou in Halle Berry, se pa nanje prav tako lahko opirajo tudi gledališki igralci. V oddaji Oder bo o svojih izkušnjah na delavnicah Ivane Chubbuck in igralskih sredstvih, ki jih je tam usvojila, več povedala igralka Vida Cvar.
Knjigo je prevedla Jedrt Maležič
Založba: MGL (MESTNO GLEDALIŠČE LJUBLJANSKO)
778 epizod
Predstavljamo domače in mednarodno gledališko dogajanje, spremljamo produkcijo slovenskih državnih in mestnih gledališč, nevladne scene, plesnih gledališč, opere ter mejnih uprizoritvenih praks. Naši gosti so ustvarjalci, umetnice in umetniki, teoretiki in raziskovalci sodobnega gledališča.
Mednarodno priznana ameriška učiteljica igre Ivana Chubbuck v knjigi z naslovom Moč igralca predstavlja svojo lastno metodo in inovativno igralsko tehniko.
Njene načine usvajanja vloge in orodij so doslej uporabljala že velika hollywoodska imena, kot so Charlize Theron, Brad Pitt, Elisabeth Shue, Djimon Hounsou in Halle Berry, se pa nanje prav tako lahko opirajo tudi gledališki igralci. V oddaji Oder bo o svojih izkušnjah na delavnicah Ivane Chubbuck in igralskih sredstvih, ki jih je tam usvojila, več povedala igralka Vida Cvar.
Knjigo je prevedla Jedrt Maležič
Založba: MGL (MESTNO GLEDALIŠČE LJUBLJANSKO)
V cikel Dramaturška križišča tokrat vstopa Blaž Lukan, prominentni gledališki kritik, teatrolog in docent za področje dramaturgije na AGRFT. Tudi priznani pesnik, je avtor devetih pesniških zbirk ter devetih knjig o gledališču in scenskih praksah. O mnogoterih področjih udejstvovanja, premisleku o njihovih razmerjih in povezavah, bo spregovoril v tokratnem Odru, oddaji o sočasnem gledališču. Foto: Maj Pavček
Prejšnji teden smo v oddaji Oder poslušali besedilo z naslovom Nekaj dragocenega, v katerem Diana Koloini opisuje svoje videnje in razumevanje položaja dramaturga in dramaturgije v produkcijskem krogotoku gledališke umetnosti. Zdaj pa bomo v pogovoru z Diano Koloini spoznali njeno lastno pot dramaturginje, gledališke ustvarjalke zrele generacije, ki prepoznavne sledi pušča tako v nacionalnem gledališču kot na neodvisni sceni, kot umetniška vodja in dramaturška sodelavka v prepoznavnih režisersko-dramaturških dvojicah. foto: Klavdija Figelj
V današnji oddaji bomo v pogovoru z ustvarjalci predstavili odrsko delo, opero Vojna in mir, katere krstna izvedba bo drevi v Linhartovi dvorani Cankarjevega doma. In zakaj v oddaji Oder izpostavljamo prav to delo? Zato, ker njeno uprizoritev pripravljajo študenti vseh treh ljubljanskih umetniških akademij in Fakultete za računalništvo in informatiko. To je ambiciozen projekt, še posebej zato, ker gre za krstno izvedbo scenskega dela, ki ga je ameriški glasbenik Larry Coryell napisal ob obeleževanju 100. obletnice začetka 1. svetovne vojne.
V razvezanem in nedokončanem nizu oddaj se bomo pogovarjali s slovenskimi in tujimi dramaturginjami in dramaturgi. Dramaturgija, področje gledališkega ustvarjanja, ki ga na odru ne moremo otipati, lahko pa ga miselno in organsko zaznamo, je močno razvejana panoga, na križišču med ustvarjalnostjo, filozofijo, družboslovjem in humanistiko. Mnogo je dejavnosti do katerih seže in iz katerih veje dramaturška misel. O širokem razponu delovanja na področju dramaturgije se bomo pogovarjali z različnimi ustvarjalci, ki s svojim delom puščajo pomemben pečat v slovenskem (in tujem) gledališkem in širšem kulturnem prostoru. Niz začenjamo s pogovorom z gledališko ustvarjalko in kritičarko mlajše generacije, Zalo Dobovšek. foto: arhiv 49.FBS
Ob 35. obletnici nastanka radijske igre in nadaljevanke Butnskala, avtorjev Emila Filipčiča in Marka Derganca, je pred kratkim Butnskala izšla tudi v obliki stripa. Ta priložnost se je pokazala kot iztočnica za pogovor z Markom Dergancem, tudi avtorjem stripovske upodobitve, ki je poleg opisa okoliščin nastanka Butnskale več povedal tudi o nekaterih scenskih dogodkih, predvsem pa o duhu časa 70-ih let minulega stoletja.
12. januarja 1944 je bilo ustanovljeno Slovensko narodno gledališče na osvobojenem ozemlju. Po 70.ih letih je le še malo pričevalk in pričevalcev tistega časa. Dve izmed njih sta dr. Zora Konjajev, ki je delala kot bolničarka v civilni bolnišnici v Kanižarici ter igralka Ivanka Mežan, ki je svoje znanje pridobivala na takrat ustanovljenem igralskem tečaju ter igrala na odru Slovenskega narodnega gledališča v Črnomlju. Njuna pripoved, ki jo bomo poslušali v tokratnem Odru, je spomin na živo izkušnjo ustvarjalne vneme v najtežjih duhovnih in materialnih pogojih, ki pomeni temelj slovenskega gledališča in širše povojne kulturne krajine. Fotografija iz predstave: J.B.P.Moliere: Namišljeni bolnik, SNG na osvobojenem ozemlju, 1944, fotograf: Alfred Kos, vir: Arhiv CTF UL AGRFT. Ivanka Mežan na fotografiji tretja z leve
V okviru 49. Borštnikovega srečanja je potekal tudi dvodnevni mednarodni simpozij na temo Gledališče upora. Pripravila sta ga Raziskovalni program in Center za teatrologijo in filmologijo Akademije za gledališče, radio, film in televizijo, v sodelovanju s Festivalom Borštnikovo srečanje. Zelo bogat program je ponudil nemalo iztočnic tudi za oddajo Oder. Kot predgovor k tem oddajam bomo tokrat slišali pogovor z Aldom Milohnićem, avtorjem zasnove in organizatorjem simpozija. V drugem delu oddaje pa o e-razstavi Partizansko gledališče, ki jo je v okviru raziskovalnega programa Gledališke in medumetnostne raziskave izvedel Center za teatrologijo in filmologijo UL AGRFT, znotraj nje avtorska ekipa: Simona Ješelnik, Andreja Cafuta, Blaž Lukan, vizualna podoba pa je delo Zaša Brezarja. fotografija iz predstave Balet upora, avtorice Leja Jurišić, foto: David Lotrič
Gre za razpravo, ki jo je dr. Mateja Pezdirc Bartol napisala o dramskem opusu Vitomila Zupana. Medtem ko Vitomil Zupan velja za enega osrednjih slovenskih prozaistov 20. stoletja, je njegovo dramsko delo manj znano. Ob 100. obletnici pisateljevega rojstva so mu posebno pozornost namenili na letošnjem festivalu Borštnikovo srečanje v Mariboru.
Pred dvema dnevoma se je končalo 49. Borštnikovo srečanje, zato bo del naše oddaje danes posvečen temu. Vendar v okviru tematske oddaje, ki se sprašuje o dveh bistvenih faktorjih za kakovostno umetniško ustvarjanje. Gledališča brez gledalca ni, prav tako, če gledališče mislimo v širšem časovnem pasu, gledališča ni brez kritike. Brez odmeva ni dogodka, brez zapisa ni zgodovine. O gledališki publiki in kritiki smo se pogovarjali z Aljo Predan, ki je letos petič zapored vodila osrednji državni gledališki festival in pred časom z Nevenko Koprivšek, direktorico zavoda Bunker, ki upravlja Staro mestno elektrarno – Elektro Ljubljana.Pogovoru pa se pridružujeta še kritik za področja scenskih umetnosti Rok Vevar in programska vodja Stare elektrarne Mojca Jug. Vabimo vas k poslušanju! Foto: arhiv 49. FBS
V Mariboru med 17. in 26. oktobrom poteka 49. izdaja Festivala Borštnikovo srečanje. V tokratni oddaji Oder v pogovoru z njegovo umetniško direktorico, sicer pa dramaturginjo in prevajalko, Aljo Predan predstavljamo programsko razplastenost in raznolikost tega osrednjega nacionalnega gledališkega festivala, ki pa je v zadnjih letih prerasel tudi že v uveljavljeni mednarodni festival. Avtor oddaje je Klemen Markovčič.
Kot smo napovedali že prejšnji teden, se bomo v tokratni oddaji še enkrat posvetili mednarodnemu festivalu sodobnega plesa Impulstanz, ki že trideset let poletni Dunaj spreminja v svetovno prestolnico plesa. Na letošnjem festivalu je s predstavo Sketches/Notebook s svojo skupino Damaged Goods gostovala tudi Meg Stuart. Plesalka in koreografinja, ki je v okviru festivala Mesto žensk gostovala tudi v Ljubljani, je ameriškega rodu in že dobri dve desetletji ustvarja v Evropi. Po osupljivi predstavi Sketches/Notebook, polni vzporednih odrskih svetov, je nastal pogovor, ki ga boste lahko slišali v oddaji Oder, oddaji o sočasnem gledališču. foto: www.damagedgoods.de
Z današnjo in prihodnjo oddajo se bomo ozrli v minulo poletje, natančneje k festivalu Impulstanz, ki je v avstrijski prestolnici potekal med 17. julijem in 17.avgustom. Sreča za gledalko, ki se veseli novih doživetij v svetu sodobnega plesa, se bo v eter prelila danes, v pogovoru z Alainom Platelom, flamskim režiserjem in koreografom, avtorjem predstave Tauberbach in prihodnji teden v pogovoru z Meg Stuart, plesalko in koreografinjo ameriškega rodu, ki že dobri dve desetletji ustvarja v Evropi in je na Dunaju gostovala s predstavo Sketches/Notebook. Vir foto: http://m.lesballetscdela.be
Stara elektrarna, Elektrarna, (uradno: Stara mestna elektrarna – Elektro Ljubljana, skrajšano: SMEEL), kakorkoli jo bomo že imenovali, z letošnjimi Mladimi levi praznuje 10. obletnico delovanja. Slovesno so jo odprli 21. avgusta leta 2004 in od takrat je postala in ostaja prizorišče sodobnih, progresivnih scenskih praks, predstavitveni in študijski prostor širokega razpona domačih in tujih umetnikov. Njena posebnost je, da gre v njej za sožitje električne in umetniške energije. V pogovoru o Stari elektrarni bodo sodelovali: Nevenka Koprivšek, direktorica zavoda Bunker, ki prostor upravlja, Mojca Jug, programski vodja Stare elektrarne, ter gledališki teoretik in praktik Rok Vevar. Temo bomo razširili z izjavami, ki bodo nadgradile podobo prizorišča, od odkritja v umetniške namene, do danes. fotografija iz predstave Manifest K, rež.:Sebastijan Horvat vir: www.bunker.si
Stara elektrarna, Elektrarna, (uradno: Stara mestna elektrarna – Elektro Ljubljana, skrajšano: SMEEL), kakorkoli jo že imenujemo, z letošnjimi Mladimi levi praznuje 10. obletnico prenove in delovanja. Slovesno so jo odprli 21. avgusta 2004 in od takrat naprej je postala in ostaja prizorišče sodobnih, progresivnih scenskih praks, predstavitveni in študijski prostor širokega razpona domačih in tujih umetnikov. Njena posebnost pa je, da gre v njej za dejansko sožitje električne in umetniške energije. V pogovoru o Stari elektrarni sodelujejo: Nevenka Koprivšek, direktorica zavoda Bunker, ki s prostorom upravlja, Mojca Jug, programska vodja Stare elektrarne ter gledališki teoretik in praktik Rok Vevar. Temo pa smo razširili z izjavami, ki bodo nadgradile podobo prizorišča, od odkritja v umetniške namene, do danes. foto: Nada Žgank
Vabimo vas k poslušanju pogovora s scenografko, kostumografko, oblikovalko svetlobe, fotografinjo, avtorico celostnih podob v gledališču, in še kaj, Petro Veber. Že skoraj tri desetletja dejavno, angažirano in sugestivno soustvarja gledališke predstave, tako v največjih institucionalnih hišah, kot tudi v neodvisni produkciji. Je prejemnica številnih nagrad in pravi, da je gledališče pravzaprav njen prvi dom. Pogovor sta s Petro Tanko posneli oktobra 2010. foto: Tone Stojko, Arhiv SNG Drama LJubljana
Duo Silence, širšemu občinstvu poznan po svoji elektronski, synthpop glasbi, večkrat melanholični in polni eksperimentalnih zvočnih in glasovnih aranžmajev, že skoraj dve desetletji soustvarja tudi slovensko gledališko pokrajino. V sodelovanju s Tomažem Pandurjem in Tomažem Pograjcem, kot najbolj reprezentativnima režiserjema, pa tudi z drugimi scenskimi umetniki, dodajata lastno avtorsko noto h konceptu in vzdušju predstav. Vabimo vas, da prisluhnete pogovoru z Duom Silence, Borisom Benkom in Boštjanom Hladnikom, ki smo ga posneli ob koncu leta 2010. Foto: MMC RTV SLO / Sandi Fišer
V tokratnem Odru, oddaji o sočasnem gledališču, vas vabimo, da prisluhnete dr. Levu Kreftu, ki je spregovoril o filozofiji športa in kako se ta srečuje s filozofijo umetnosti ter s teorijami gledališča in performansa. Pogovor je Petra Tanko posnela januarja 2011.
Vabimo vas k poslušanju ponovitve pogovora z Igorjem Leonardijem, kitaristom in multiinstrumentalistom, skladateljem, vodjo zasedbe Fake orchestra in še kaj. V pogovoru o glasbi, ki jo je Leonardi ustvaril za gledališke predstave, se razpirajo njena ozadja, elementi, ki jim skladatelj po konceptu predstave sledi in okna sporočilnosti, ki jih glasba v gledališki predstavi odpira. Pogovor z Igorjem Leonardijem je Petra Tanko posnela v juliju 2008. Foto: vir www.rootsworld.com
Na Dunaju se je v četrtek, 17. julija, slovesno začel največji festival sodobnega plesa v Evropi, ImPulsTanz. V oddaji Oder smo ponovili pogovor z direktorjem festivala Karlom Regensburgerjem, posnet pred tremi leti, ter dodali obrise letošnje, 27. izdaje festivala. Festival, ki ga je odprla predstava Tauberbach belgijskega koreografa Alaina Platela in skupine Les Ballets C de la B, se bo na različnih prizoriščih odvijal do 17. avgusta. V poznopoletnih oddajah vam bomo v poslušanje ponudili pogovore z nekaterimi umetniki, ki jih bomo srečali na festivalu. Vabimo vas k poslušanju!
Naša oddaja se v večji meri posveča zuanjinstitucionalnim scenskim praksam, dogodkom, pojavom. Spremljamo dogajanje na različnih prizoriščih, kot na primer: Stara mestna elektrarna, Kulturni center Španski borci, Plesni teater Ljubljana, Kino Šiška, Cankarjev dom in drugi, scensko manj prepoznavni prostori in prizorišča. V kolofonih na spremnih gradivih k predstavam beremo imena režiserjev, koreografov, plesalcev, performerjev in njihovih soustvarjalcev, kostumografov, scenografov, glasbenikov, ponavadi čisto na koncu seznama pa je navedeno še: produkcija: Bunker. Ali produkcija: zavod Maska. Ali: Vitkar. Muzeum. Plesni teater Ljubljana. En-Knap. Flota. Exodos. Škuc. Če naštejem le nekatere med njimi. Tokratno oddajo namenjamo segmentu scenskih praks, ki ga imenujemo produkcija. Da bi nekoliko razjasnili situacijo in shemo soustvarjalcev posameznega scenskega dogodka, smo v studio povabili Žiga Predana, producenta in vodjo produkcije hiše Pekinpah. foto: osebni arhiv
Neveljaven email naslov