Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Prejšni teden odprta razstava “Objektivi” v Kulturnem središču vesoljskih tehnologij v Vitanju ponuja 32 fotoaparatov, filmskih kamer in predmetov iz Muzeja v Zvezdnem mestu pri Moskvi. Gre za presek polstoletne zgodovine tehnologije sovjetskega osvajanja vesolje, točneje, snemanja zunaj zemeljske atmosfere. Od okna, skozi katerega je German Titov pred 55 leti prvič posnel naš planet, do analognih in novejših digitalnih aparatov. V oddaji boste slišali, kaj o kulturalizaciji vesolja, osrednji rdeči niti projektov Dragana Živadinova, pravijo predstavniki Zvezdnega mesta.
658 epizod
Pogled v raziskovalne oddelke in laboratorije naravoslovnih, družboslovnih fakultet in inštitutov ter pogovori z raziskovalkami in raziskovalci.
Prejšni teden odprta razstava “Objektivi” v Kulturnem središču vesoljskih tehnologij v Vitanju ponuja 32 fotoaparatov, filmskih kamer in predmetov iz Muzeja v Zvezdnem mestu pri Moskvi. Gre za presek polstoletne zgodovine tehnologije sovjetskega osvajanja vesolje, točneje, snemanja zunaj zemeljske atmosfere. Od okna, skozi katerega je German Titov pred 55 leti prvič posnel naš planet, do analognih in novejših digitalnih aparatov. V oddaji boste slišali, kaj o kulturalizaciji vesolja, osrednji rdeči niti projektov Dragana Živadinova, pravijo predstavniki Zvezdnega mesta.
Gostja je prof. dr. Spomenka Kobe, vodja K7-IJS, Odseka za nanostrukturne raziskave, ena od pobudnic podpisa sporazuma o sodelovanju s francoskim CNRS iz Nancyja pri skupnem laboratoriju LIA. Podpisali so ga pred tednom dni v prostorih inštituta v Ljubljani. Ta laboratorij »brez pregrad« bo združeval laboratorije univerz in inštitutov na različnih lokacijah raziskovalnih skupin IJS v Ljubljani in francoskega CNRS v Nancyju. Glavna raziskovalna tema novega laboratorija bodo kvazikristali (Nobelova nagrada za kemijo leta 2011) in kompleksne zlitine, da bi poiskali odgovore na še nerešena, a temeljna vprašanja, kako in zakaj se pojavi kompleksnost, kaj je osnovni mehanizem za spodbujanje kompleksnosti, je ta mehanizem edinstven, v kakšni povezavi je z elektronsko in atomsko strukturo kristala in podobno. Pripravlja Goran Tenze.
Pogled v raziskovalne oddelke in laboratorije naravoslovnih, družboslovnih fakultet in inštitutov ter pogovori z raziskovalkami in raziskovalci.
Prvi letošnji pogovor je v znamenju "zrcal resničnosti". Gost, prof.dr.Matjaž Gams, vodja Odseka za inteligentne sisteme na IJS v Ljubljani, je pred kratkim v samozaložbi izdal prvi del naslovne trilogije s posebnim naslovom "Slovence strižejo". Kot strokovnjak za umetno inteligenco je s skupino kolegov že dlje časa analiziral medijske prikaze vzrokov krize in predlogov za njeno reševanje. Rezultati, do katerih so prišli, so zanimivi, avtor jih je povzel v omenjenem delu, nakazujejo pa vzroke za zadostno utemeljitev naslova prvega dela trilogije z naslovom "Slovence strižejo". Pripravlja Goran Tenze. na fotografijo Matjaž Gams vir: http://dis.ijs.si/mezi/
Pogled v raziskovalne oddelke in laboratorije naravoslovnih, družboslovnih fakultet in inštitutov ter pogovori z raziskovalkami in raziskovalci.
Gozd in njegov temeljni gradnik, les, sta eno od redkih slovenskih nacionalnih bogastev. Z njim in njegovimi različnimi vidiki se ukvarja precej ljudi, od prekupčevalcev lesa do raziskovalcev. Kot enega od redkih, ki se zavedajo razsežnosti te vrednosti, bomo tokrat spoznali doc. dr. Toma Levaniča, vodjo Odseka za prirastoslovje in gojenje gozda na Gozdarskem inštitutu Slovenije v Ljubljani. Posebej se sogovornik ukvarja z dendrokronologijo, v Mariboru je predaval tudi dendroekologijo, je docent na ljubljanski Biotehniški fakulteti, sodeloval in usklajeval pa je že nekaj mednarodnih raziskovalnih projektov. Oddajo pripravlja Goran Tenze.
Kako usmerjati to, čemur popularno rečemo »celična tovarna«, je v veliki meri odvisno od razumevanja procesov. Biotehnologi nam kažejo načine in poti, kako bi lahko človek vplival na potek in končni izdelek celične reprodukcije. Na Odseku za molekularne in biomedicinske znanosti na IJS je skupina raziskovalcev odkrila nov pristop za izdelavo »kompleksnih celičnih tovarn«. Trdijo, da pristop omogoča izbiranje poljubnih lastnosti omenjene celične tovarne. Kaj to pomeni, v pogovoru pojasnjuje gost, član odseka doc. dr. Uroš Petrovič. Pripravlja Goran Tenze.
Kdaj v naši civilizaciji ugasne sposobnost fantazijskih zamisli pri otroku? V projektu Moj sanjski stroj se trudijo, da sploh ne. Ena od dejavnosti v okviru Centra za prenos znanja na področju informacijskih tehnologij na IJS je tudi vodenje slovenskega dela tega mednarodnega podviga, v katerem srednješolci skupaj z odraslimi gradijo zamišljene naprave najmlajših. Projekt pri nas vodi Mihajela Črnko, ki jo gostimo v našem studiu. Pripravlja Goran Tenze.
Robotika je v Sloveniji področje z vidnimi mednarodnimi dosežki. Ob izteku „EU tedna robotike“ (24.-30.novembra), hkrati pa tudi knjižnega sejma v Ljubljani, so tam v nedeljo, 30.t.m., predstavili zbornik „Robotika in umetna inteligenca“. Uredila sta ga akademika prof.dr.Tadej Bajd, predsednik SAZU in prof.dr.Ivan Bratko, izdala pa Slovenska matica. Delo predstavlja dosežke naslovnih tem v državi, hkrati pa je kakovosten dopolnilni visokošolski učbenik. V oddaji o svojih raziskavah robotike govorita, dr.Aleš Ude, vodja odseka E-1 z IJS in prof.dr.Marko Munih s FE-UL. Pripravlja Goran Tenze.
Tokrat pripravljamo pogovor o priznanju kakovosti, ki ga je UNESCO prejšnji teden namenil Inštitutu Jožef Stefan v Ljubljani. V okviru Centra za prenos znanja na področju informacijskih tehnologij ali s kratico CT-3, deluje nova UNESCO-va Katedra. Kaj bodo tam poučevali, kako so do tega priznanja prišli, pa v pogovoru z vodjo centra inštituta mag. Mitjo Jermolom in Gašperjem Hrastljem iz Slovenske nacionalne komisije za UNESCO. Pripravlja Goran Tenze.
Preverjene in izboljšane podobe in predstave o ustroju, celovitosti in povezanosti vseh sestavnih delov planeta Zemlja so razmeroma mlade. Šele v 70-ih letih so npr. geologi dokončno »spoznali, da celine drsijo po površju zemeljske oble, da oceani nastajajo in izginjajo«. Mozaik kamnin celin sicer že dolgo sestavljajo geologi, aspekte oceanov mnogi, od biologov do meteorologov, satelitski posnetki pa so omogočili »pogled od zgoraj«, ki je bil prejšnjim generacijam bolj estetski kot spoznavni cilj. Britanski science writer Martin Redfern je že v prvi polovici prejšnjega desetletja izdal knjigo, ki smo jo zdaj dobili v prevodu. Gre za knjigo »Zemlja. Zelo kratek uvod« (Krtina, 2014), v kateri sooči doslejšnje metode in načine razumevanja menjave snovi in energije Zemlje s tistimi, ki so jih zaznamovali sateliti s »pogledom od zgoraj«. Njegovo zgodbo bo v pogovoru V ŽIVO povzel gost dr. Luka Omladič, ki je uredil to, pri nas redko publicistično delo za razumevanje narave stanja in sprememb planeta skozi čas. Povezuje Goran Tenze.
Pri shranjevanju hrane se je od industrijske revolucije do danes zgodilo zelo veliko tehnoloških sprememb. Zakonska določila tehnoloških standardov za industrijske proizvajalce prehrambne embalaže niso enotna. Evropska unija ta hip še nima zakonske podlage za standarde na področju stika živil s kovinami in zlitinami. Vpliv različnih materialov še ni dovolj raziskan, saj ti nastajajo in jih zaradi dobička premalo raziskane hitro ponudijo trgom (podobno je pri varnostnih standardih za nanotehnološke premaze v na primer kozmetični industriji). Zato pa se vsaj glede zakonske standardizacije s tem več in dlje ukvarja Svet Evrope. Predstavniki držav članic so se konec prejšnjega tedna v organizaciji ministrstva za zdravje in njegovega Inštituta za javno zdravje v Ljubljani (6.–7.nov.2014) pogovarjali na mednarodnem simpoziju o kovinah in zlitinah v materialih, namenjenih stiku z živili. O vsebini in ugotovitvah raziskav na tem področju bosta tokrat živo na programu govorili predstavnici inštituta, dr. Lucija Perharič in Viviana Golja. Povezuje Goran Tenze.
V torek, 4. novembra na brniškem letališču predstavljajo nagrajence fotografskega natečaja v organizaciji letališkega upravljavca, lokalne zavarovalnice in Fundacije »Družba znanja in vrednote narave«. Na fotografijah bo videti ptice in letala na in ob letališču, kar je tudi raziskovalni okvir projekta v strokovni izvedbi omenjene fundacije, v katerem se človek uči sobivanja s temi živalmi. Gre za projekt Varna vrnitev, ki bo izhodišče pogovora. Sodelavec Fundacije prof. dr. Franc Janžekovič z Univerze v Mariboru in Tomaž Mihelič iz DOPPS-a, Društva za opazovanje in proučevanje ptic (pri nas največje nevladne organizacije za varstvo narave), bosta predstavila, kako se tukaj in zdaj in še kje v bližnji in daljni okolici, sodobni človek dejansko uči skupnega življenja (v tem primeru) s ptiči. Povezuje v živo Goran Tenze.
UNESCO je letošnje leto razglasil za mednarodno leto kristalografije. Mednarodno brošuro je poslovenil prof. dr. Ivan Leban, ki se s kemijsko kristalografijo ukvarja že vse poklicno življenje. Trenutno je direktor NAKVIS, nacionalne akreditacijske agencije za kakovost v visokem šolstvu, tokrat pa bo v pogovoru v svojem značilnem hudomušnem slogu predstavil kaj kristalografija je, kako je nastajala, se delila (od začetkov kot mineralogija do sodobnih materialov, ki nas obkrožajo vsak dan), in si delila delo v razvejanem vejevju sodobne znanstvene delitve dela. Pogovor pripravlja Goran Tenze.
Tokrat je gostja dolgoletna znanstvena novinarka DELO-ve priloge Znanost Jasna Kontler Salamon. Konec septembra je slab teden prebila na ekskurziji EUSJA (evropsko združenje nacionalnih asociacij znanstvenih novinarjev) v Moskvi, ki so jo tokrat pripravili ruski kolegi. Z nami bo delila vtise z obiskov Moskovske državne univerze (Lomonosov, januarja 2015 obeležuje 260-letnico) in raziskovalnih inštitutov Ruske akademije znanosti. Povezuje Goran Tenze.
Pretekli teden je v glavnem mestu potekala jubilejna 50. mednarodna konferenca o mikroelektroniki, elektronskih sestavnih delih in materialih. Organiziralo jo je Strokovno društvo za mikroelektroniko, elektronske sestavne dele in material MIDEM. Na slavnostni akademiji so predstavili bogato tradicijo raziskovalnih in prodajnih dosežkov nekoč tako prodorne veje, da se je v 80-ih letih preteklega stoletja z njenim vplivom ukvarjala celo ameriška protiobveščevalna služba. O raziskovalnih dosežkih polstoletne tradicije bo govoril predsednik društva MIDEM prof. dr. Marko Topič - predstojnik Laboratorija za fotovoltaiko in optoelektroniko na ljubljanski Fakulteti za elektrotehniko. Pogovor poteka v živo.
Tokrat se spominjamo prvega profesorja in ustanovitelja študija kemije na ljubljanski univerzi Maksa Samca. Rodil se je leta 1881 v Kamniku, umrl pa je pred pol stoletja, poleti leta 1964. Zgodbo o predvojnem, 15. rektorju ljubljanske univerze (dekan fakultete naslednice je bil tudi dolgo po 2. vojni), je na tednu kemije v Ljubljani leta 2011 pripravil takratni dekan Fakultete za kemijo in kemijsko tehnologijo(FKKT) prof. dr Anton Meden, ki se je pozneje odzval našemu vabilu k obnovitvi spomina na pred pol stoletja preminulega kemika. Kdo je bil torej kemik, biokemik, meteorolog in pedagog Maks Samec? O tem več v pogovoru z omenjenim gostom, ki ga je pripravil Goran Tenze.
Pogled v raziskovalne oddelke in laboratorije naravoslovnih, družboslovnih fakultet in inštitutov ter pogovori z raziskovalkami in raziskovalci.
Pogled v raziskovalne oddelke in laboratorije naravoslovnih, družboslovnih fakultet in inštitutov ter pogovori z raziskovalkami in raziskovalci.
Večina nacionalnih evropskih raziskovalnih sfer v zadnjem desetletju gradi mrežo ENRIO (European Network of Research Integrity Offices – www.enrio.eu), ki združuje »varuhe integritete raziskovalcev« – razen Slovenije, Madžarske in še nekaj drugih, po večini vzhodnoevropskih držav. Omenjeni »varuhi« so neodvisna telesa z različnimi možnostmi sankcioniranja zlorab poštenih načinov predstavljanja in poti do raziskovalnih rezultatov ter pogojev dela. Pri nas se je vse šele dobro začelo. Mednarodni posvet »Perspektive odgovornosti, etike in spolov: nova razmerja v znanosti«, ki bo potekal v petek, 19. 9. 2014, v organizaciji Komisije za ženske pri ministstvu za izobraževanje, znanost in šport v Ljubljani (soorganizatorja sta SAZU in SZF), bo poskušal oblikovati bolj oprijemljive smernice tega manjkajočega dela RISS (2011–2012), nacionalne strategije znanosti in raziskovanje. Gostja, osrednja pobudnica teh praks, ki je tudi sama navezala mednarodne stike, višja znanstvena sodelavka dr. Urša Opara Krašovec (fakulteta za elektrotehniko Univerze v Ljubljani) v pogovoru pojasnjuje okvire in cilje razlogov za take spremembe pri nas. Pripravlja Goran Tenze.
Tokratna gostja je vodja nedavno ustanovljenega Naravoslovnega oddelka v Restavratorskem centru Zavoda za varstvo kulturne dediščine v Ljubljani. Študij restavratorstva in konservatorstva je opravila na ljubljanski Akademiji za likovno umetnost, doktorat na temo »Glive na muzejskih tekstilijah in njihov vpliv na naravna vlakna« pa v sodelovanju Fakultete za tekstilstvo in Biotehniške fakultete Univerze v Ljubljani. Sodelovala je tudi pri restavriranju najstarejšega najdenega lesenega kolesa z ljubljanskega barja. Oddajo pripravlja Goran Tenze.
Neveljaven email naslov