Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Monografija ponuja jedrnate napotke za izbiro najboljših tehnik prikaza določenih tipov pokrajine in izrazitih oblik
Tokrat fokus usmerjamo v monografijo z naslovom »Vizualizacija rasterskih podatkov laserskega skeniranja iz zraka«. Izdal jo je Inštitut za antropološke in prostorske študije, založila pa Založba ZRC SAZU. Napisana je v bosanskem jeziku, pripravili pa so jo, profesor Admir Mulahusić iz sarajevske Fakultete za geodezijo, in avtorja lani pri isti založbi izdanega izvirnika v angleščini, Ralf Hesse iz Zavoda za varstvo kulturne dediščine dežele Baden-Wuertenberg v Nemčiji, in naš gost dr.Žiga Kokalj, vodja Oddelka za daljinsko zaznavanje na omenjenem inštitutu. In prav z njim smo nedavno posneli pogovor o tej, posebej za sodobne neinvazivne arheološke raziskave, precej temeljni knjigi. Najprej nas je zanimalo, ali gre za knjigo navodil o načinih rabe laserskega skeniranja iz zraka?
658 epizod
Pogled v raziskovalne oddelke in laboratorije naravoslovnih, družboslovnih fakultet in inštitutov ter pogovori z raziskovalkami in raziskovalci.
Monografija ponuja jedrnate napotke za izbiro najboljših tehnik prikaza določenih tipov pokrajine in izrazitih oblik
Tokrat fokus usmerjamo v monografijo z naslovom »Vizualizacija rasterskih podatkov laserskega skeniranja iz zraka«. Izdal jo je Inštitut za antropološke in prostorske študije, založila pa Založba ZRC SAZU. Napisana je v bosanskem jeziku, pripravili pa so jo, profesor Admir Mulahusić iz sarajevske Fakultete za geodezijo, in avtorja lani pri isti založbi izdanega izvirnika v angleščini, Ralf Hesse iz Zavoda za varstvo kulturne dediščine dežele Baden-Wuertenberg v Nemčiji, in naš gost dr.Žiga Kokalj, vodja Oddelka za daljinsko zaznavanje na omenjenem inštitutu. In prav z njim smo nedavno posneli pogovor o tej, posebej za sodobne neinvazivne arheološke raziskave, precej temeljni knjigi. Najprej nas je zanimalo, ali gre za knjigo navodil o načinih rabe laserskega skeniranja iz zraka?
Ponavljamo pogovor z dr. Goranom Schmidtom, ki je lani pri Založbi ZRC SAZU izdal obsežno delo o svojem odkritju, doslej najstarejših najdenih rudniških poročilih lastniku v slovenščini. Znanstveno jih je obdelal v obsežni monografiji z daljšim naslovom “Slovenska rudarska poročila iz rudišča Belščica v Karavankah s preloma 18. in 19. stoletja za Sigismonda Zoisa“. (Žiga je za Slovence postal Sigismondo Zois »po zaslugi« svojega varovanca Valentina Vodnika). Omenjena poročila so nadzorniki po njegovem ukazu začeli pisati v našem jeziku, ker, kot nekje pravi avtor, “jih je Zois hotel v kranjščini“, kot so takrat rekli našemu jeziku. Poročila so pisali v takratni slovenščini od konca 80-ih let 18. stoletja pa do Zoisove smrti l. 1819. Šele po osvoboditvi l. 1945 so rudarska poročila v rudnikih na ozemlju sedanje države spet začeli pisati v našem jeziku.
Tokrat govorimo o »tujerodnih vrstah v Slovenskem morju«. Z njimi se že dlje časa ukvarja raziskovalec z Morske biološke postaje v Piranu dr. Borut Mavrič, ki smo ga obiskali lansko zimo. V pogovoru nam je med drugim pojasnil tudi razliko med tujerodnimi in invazivnimi vrstami. Ob poslušanju ponovitve pogovora z njim boste spoznali osnove pomena spremljanja teh procesov v morju.
Tokrat govorimo o sodobnih izzivih molekularne biologije, malo podrobneje pa o izvoru genetskega koda. Obiskali smo dunajski univerzitetni kampus Vienna Biocenter, v katerem v Laboratorijih Maxa Perutza raziskuje sogovornik v oddaji, biokemik dr. Bojan Žagrović, v Ljubljani pa Kemijski inštitut, iz katerega prihaja druga sogovornica, dr. Mojca Benčina iz Laboratorija za biotehnologijo.
Na temelju treh, pri Oxford University Press in Springer (Springer Nature od 2015) izdanih multudisciplinarnih krasoslovnih študij bo v pogovoru s tremi avtorji in avtorico, članico in člani IZRK ZRC-SAZU spoznali osnove, kako razumeti in poskušati ohraniti občutljivo kraško podzemlje. Slednje obsega kar šestino površine Zemlje, tretjino Evrope in skoraj polovico ozemlja naše države. Knjige in študije predstavljajo direktor IZRK prof.dr.Tadej Slave, biologinja izr. prof. dr. Tanja Pipan in izr. prof. dr. Martin Knez. Pri opisu sodelovanja krasoslovcev s projektantom že znane trase drugega tira Divača- Koper, »SŽ-projektivno podjetje Ljubljan«, pa bo njihovo simbiozo pri načrtovanju trase opisal direktor podjetja Edmund Škerbec.
Ali ste vedeli, da je več vrst metuljev na enem kraškem polju, kot je metuljev v celotni Veliki Britaniji? Tako je Notranjski muzej Postojna (Muzej Krasa) pretekli teden vabil na ekskurzijo po našem najbolj tipičnem kraškem polju, Planinskem polju na Notranjskem. Pozno popoldne se je tistega dne, ko je bila najhujša vročina že mimo, zbral dober ducat udeležencev, da bi prisluhnili strokovnemu vodstvu znanega ornitologa in biologa mag. Slavka Polaka, kustosa postojnskega muzeja krasa. Napoved je obljubljala »naravoslovčevo doživljanje« biološke raznovrstnosti kraškega polja.
Gostja dr.Jovana Mihajlović Trbovc z Inštituta za kulturne in spominske študije pri ZRC-SAZU je soavtorica nedavno predstavljenega »Priročnika za uvajanje spolno občutljivega pristopa v raziskovanje in poučevanje« (Založba ZRC-SAZU), nastalega v okviru mednarodne raziskave o »enakosti spolov v akademski in raziskovalni sferi oz. boj proti karierni nestabilnosti in asimetriji« (Garcia-Gendering the Academy and Research: combating Career Instability and Asymmetries - 7OP) . Z njim želijo dolgoročno pripomoči k na spol bolj občutljivemu pristopu pri raziskovalkah in raziskovalcih ter visokošolskem učiteljskem kadru.
Zamislimo si življenje Ljubljanskega barja skozi obdobje dveh desetletij brez vpliva ljudi. Z odgovorom na to zamišljeno hipotezo bo varovanje in trajnostni razvoj kulturne pokrajine Ljubljansko barje začela opisovati dr. Mateja Šmid Hribar, znanstvena sodelavka na Geografskem inštitutu A. Melika na ZRC-SAZU. Pri njihovi založbi je pravkar izšla skrajšana verzija njene disertacije s področja varovanja in trajnostnega razvoja kulturnih pokrajin. Od razumevanja ekosistemskih storitev je že zdaj, predvsem pa bo v prihodnosti, odvisno upravljanje kulturnih pokrajin.
Ob mednarodnem dnevu arhivov 9. junija nas je Arhiv Republike Slovenije spomnil na 60-letnico delovanja njihovega Centra za konserviranje in restavriranje pisne in grafične dediščine. Gre za tudi številčno najmočnejši tovrstni strokovni oddelek pri nas, ki tesno sodeluje z manjšimi zasedbami v NUK in Narodnem muzeju Slovenije, hkrati pa še z raziskovalnimi inštituti in univerzo. Od leta 1990 center vodi kemičarka gostja v oddaji prof.dr.Jedert Vodopivec Tomažič, ki je med drugim podrobneje opisala temeljni cilj rabe naravoslovnih znanj kot njihovega pristopa k ohranjanju dediščine. Pripravlja Goran Tenze.
Ob letošnjem Mednarodnem dnevu oceanov (8. junija 2016), ki letos poteka z motom “Zdravi oceani, zdrav planet” smo obiskali Morsko biološko postajo Piran (NIB). Raziskovalke prof. dr. Valentina Turk, doc. dr. Patricija Mozetič in dr. Janja Francè so predstavile osnovno stanje onesnaženosti slovenskega morja oz. tržaškega zaliva, potek in okvirne rezultate monitoringa morskih voda ter povzele ključne razloge zaradi katerih je morje srce planeta.
Znanstvena svetnica na Nacionalnem inštitutu za biologijo v Ljubljani prof. dr. Marina Dermastia, med drugim avtorica prve referenčne knjige za biologijo rastlin pri nas (Pogled v rastline, 2007) in popularizatorica vloge znanosti, se na podlagi dolgoletnih izkušenj posveča tudi izzivu "prehranske varnosti" v našem stoletju. V pogovoru je osvetlila več aspektov tega koncepta v mreži globalnih protislovij med proizvodnjo in razdelitvijo hrane (predvsem rastlinskega izvora) v razvitem in preostalem svetu. Pripravlja Goran Tenze.
Tokrat v oddaji vnovič opozarjamo na ekologijo izginjanja Aralskega jezera v osrednji Aziji. V obdobju od začetka 60-ih do danes se je površina takrat blizu 70 tisoč kvadr. kilometrov velikega jezera oz. enega od nekoč štirih največjih sladkovodnih bazenov na svetu, zmanjšala na današnjih približno 5% nekdanje površine. Redni profesor za ekologijo celinskih voda z Biotehniške fakultete Univerze v Ljubljani, priznani limnolog dr.Mihael Jožef Toman, je bil tam na povabilo Ruske akademije znanosti na raziskovalni ekskurziji pred pol desetletja. Takrat nam je povedal zgodbo o ekologiji tega izginjanja.
»Razvoj in uporaba metode za količinsko in kakovostno ovrednotenje vodnih virov na krasu« je celovit naslov 3-letnega, s strani ARRS in občin Postojna in Pivka financiranega projekta v okviru zagotavljanja dodatnih vodnih virov na kraških vodonosnikih pitne vode. Projekt strokovno vodi Inštitut za raziskovanje krasa ZRC-SAZU iz Postojne, ki ga v osvetlitvi projekta tokrat zastopa dr.Nataša Ravbar. Kontinuiteto iskanja vodnih virov v tem delu Notranjske opisuje Edi Šibenik iz KOVOD-a, ki z vodo oskrbuje postojnsko in pivško območje.
Sredi preteklega tedna sta Botanični vrt Univerze v Ljubljani in Javni zavod Ljubljanski grad predstavila novo naravoslovno učno pot sredi glavnega mesta (trenutno še brez vidnih označb). Vije se od vrta na Ižanski cesti preko grajskega griča mimo vinograda pa do grajskega dvorišča. Na začetku in na koncu poti skrbno negujejo endemit "Fleischmannov rebrinec (Pastinaca sativa var.fleischmanni)", kot jo je v l.1844 izdani "Ueberſicht der FLORA KRAIN'S" (pregled flore na Kranjskem) opisal učenec ustanovitelja (Franc Hladnik) tukajšne najstarejše delujoče akademske ustanove Andrej Fleischmann (1804-1867). Mi smo se ekskurzije udeležili ter pripravili potopis iz središča glavnega mesta, v tem primeru upravičeno v znamenju letošnje mednarodno priznane zelene barve, in ob pripovedovanju dr.Jožeta Bavcona ter mag.Blanke Ravnjak spoznavali biodiverzitetno bogastvo dela središča glavnega mesta.
Najstarejše “prebivalke” našega planeta so ustvarile kisik v atmosferi. Moderni cianobakterije najbolj poznamo kot smrdljivo strupeno sluz pri “cvetenju” voda. Izr.prof.dr.Bojan Sedmak z Nacionalnega inštituta za biologijo (NIB) jih raziskuje že desetletja. Pred leti so ga s Kitajske celo povabili v načrte za njihovo naselitev na Marsu, toda njegov raziskovalni eros ga je potegnil v zanj večje izzive. Pogovor z njim je učna ura o očem nevidnih a ključnih ustvarjalkah za življenje ustrezne atmosfere na Zemlji, ki povečini to počno v globinah resničnih pljuč planeta – oceanih.
Marca letos so po dobrem letu temeljite prenove slovesno odprli Naravni rezervat Škocjanski zatok v Kopru. Že skoraj dve desetletji za ta del Kopra skrbi Društvo za opazovanje in proučevanje ptic (DOPPS), ki je decembra lani dobilo 10 letno vladno koncesijo za upravljanje. Renaturacijo približno 120 ha velikega rezervata, v katerem stalno gnezdi nekaj deset vrst ptic, skozi leto pa jih gre skozi njega tudi do dvesto vrst, opisujeta člana DOPPS, biolog Borut Mozetič, ki je pri projektu od konca 90-ih, in direktorica rezervata, ekonomistka Nataša Šalaja. foto: Škocjanski zatok pred preureditvenimi deli; vir: https://www.facebook.com/skocjanskizatok/photos/
Popolno poznavanje geološke zgradbe ozemlja, lastne surovinske baze, zalog pitne vode, termalnih in mineralnih voda so eno od osrednjih strateških področij vsake države, tako tudi naše. Ob letošnji okrogli 70-i obletnici ustanovitve Geološkega zavoda Slovenije (ki se z omenjenim ukvarja), direktor dr.Miloš Bavec in dr.Nina Rman v pogovoru opišeta nekaj njihovih nalog, tudi javna rudniška služba med drugim, raziskav in dejavnosti, ki so si jih ob jubileju zamislili.
Na primeru že desetletje neustreznega obdavčenja podoktorskih in drugih prejemkov znanstvenikov med raziskovanjem v tujini bodo sogovorniki pojasnili izzušnje s to protirazvojno politiko države. Vabljeni, predsednica Nacionalnega sveta za znanost in tehnologijo prof.dr.Tamara Lah (NIB), prof.dr.Boris Majaron (IJS) in dr.Marko Fonovič (IJS).
V Tehniškem muzeju Slovenije v Bistri so pretekli teden odprli razstavo z naslovom "Skoraj vse o zvoku". Na treh ogromnih mizah z opisi in prikazi značilnosti zvoka spoznavamo zvok v "skoraj" vseh njegovih značilnostih. Kaj sploh je, kako nastane in kje ga ne slišimo (npr. tiha soba, ki so jo v muzeju zgradili prav za to razstavo). Avtor razstave, dr. Orest Jarh je za oddajo prijazno opravil vodenje po razstavišču. Pripravlja Goran Tenze.
V okviru 24. Dnevov Jožefa Stefana (rojen 24.3. 1835 blizu Celovca, med drugim rektor Univerze na Dunaju) po katerem se imenuje največji znanstveno-raziskovalni inštitut v Sloveniji, smo se tokrat osredotočili na sredino okroglo mizo, na kateri je nekaj udeležencev takrat potekajočega "Evropskega robotskega foruma 2016" razpravljalo o "prihodnosti z roboti". Razpravo je povezoval direktor IJS, sicer robotik prof.dr.Jadran Lenarčič. V pogovoru pa o trendih v robotiki, njenih mejah in možnostih.
Z današnjim vzletom Matevža Lenarčiča s portoroškega letališča – odpravil se je na tretji raziskovalni let (2012. Je šel okoli sveta, 2013. pa na severni pol) se nadaljuje projekt GREENLIGHT WORLDFLIGHT. Na dobrih 40.000 km poti bo z ultralahkim letalom s posebnim merilcem (aethalometer) pridobil podatke o koncentracijah, izviru in vrsti izpuhov toplogrednega črnega ogljika na tistih območjih planeta, na katerih to doslej še ni bilo raziskano. V pogovoru pojasnjuje, zakaj je raba ultralahkih letal primerna za to in s kakšnimi izzivi se je srečal pri odločitvi za sodelovanje pri projektu. Tako on kot dr. Griša Močnik (ki je bil gost v oddaji 29. februarja 2016) ga predstavljata kot primer dostopnosti znanstvenih raziskav za državljane, saj so sorodne meritve doslej opravljale le večje raziskovalne ustanove.
Neveljaven email naslov