Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V središču Maribora na Koroški cesti 12 domuje eno najstarejših prostovoljnih gasilskih društev na Slovenskem, ki prav te dni praznuje svoj jubilej. Podorobneje pa v rubriki, ki sta jo pripravila Stane Kocutar in Teo Bostič ….
258 epizod
»Poglej in povej je rubrika namenjena spoznavanju skoraj pozabljenih muzejskih in galerijskih premetov, umetniških stvaritev, starejših knjižnih izdaj, javnih in drugih spomenikov na katere smo skoraj pozabili ali pa se jih spomnimo le še ob posebnih priložnostih. S kratkim opisom in pogovorom z osebo, ki pozna podrobnosti želimo spodbuditi osebno srečanje poslušalke ali poslušalca z obravnavano tematiko in dvigniti naš skupen odnos do ostalin preteklosti na višjo raven.
V središču Maribora na Koroški cesti 12 domuje eno najstarejših prostovoljnih gasilskih društev na Slovenskem, ki prav te dni praznuje svoj jubilej. Podorobneje pa v rubriki, ki sta jo pripravila Stane Kocutar in Teo Bostič ….
Tokat se spominjamo pisatelja in gledališkega režiserja Žarka Petana. Bil je tesno povezan z Mariborom, prihodnji teden pa bo minilo 95 let od njegovega rojstva.
V rubriki Poglej in povej smo spomnili, da bo čez nekaj dni minilo sto let od rojstva pesnika Ivana Minattija, predstavnika prvega povojnega rodu slovenskih pesnikov, ki mu je velik uspeh prinesla pesem »Nekoga moraš imeti rad«; izdal jo je v zbirki z istim naslovom pred več kot 60-imi leti.
Tokratna rubrika Poglej in povej je prva v seriji tistih, ki jih namenjamo »Maistrovemu letu«; napovedali smo skorajšnje spominske prireditve v Mariboru.
Spomnili smo se pevca in šansonjerja Karla Arharja Čarlija Minilo je namreč 80 let od njegovega rojstva.
V rubriki smo se ob 90-letnici z voščilom spomnili literarnega zgodovinarja dr. Matjaža Kmecla in njegove vsestranske ustvarjalnosti.
Včeraj (14. februar) je minilo 40 let od slavja v Sarajevu, ko je srebrni Jure Franko osvojil prvo olimpijsko medaljo v alpskih disciplinah. Tam je bil tudi Davorin Zemljič, naš upokojeni tonski mojster. O spominu na sarajevske olimpijske igre iz drugega zornega kota v tokratni rubriki Poglej in povej.
V rubriki Poglej in povej smo v duhu današnjega praznika spomnili na dve tako imenovani »partizanski izdaji Prešernove Zdravljice«. Leta 1944 je namreč minilo 100 let od izida te pesniške mojstrovine, kar so počastili tudi sredi vojne vihre …
V rubriki Poglej in povej smo z Ervinom Hartmanom spomnili, da prav danes mineva 120 let od takrat, ko se je v Zrkovcih rodil skladatelj, dirigent, profesor, klarinetist in fagotist, vodja orkestrov in ansamblov Drago Lorbek, tudi avtor nekaterih zelo znanih slovenskih koračnic.
V rubriki Poglej in povej smo se spomnili, da bo kmalu minilo 160 let od ustanovitve Slovenske matice, danes druge najstarejše slovenske založbe in našega najstarejšega znanstvenega in kulturnega društva.
V rubriki Poglej in povej smo se spomnili bližnje okrogle obletnice zborovodje Jožeta Gregorca, ki je bil pred sedmimi desetletji med drugim ustanovitelj radijskega orkestra našega radia.
Tokrat smo spregovorili o učiteljici in narodni buditeljici Antoniji Štupca, ki je odigrala zelo pomembno vlogo v Mariboru v prvih letih 20. stoletja.
V rubriki Poglej in povej smo se spomnili pevca zabavne glasbe Rafka Irgoliča. Pred dnevi je dopolnil 90 let, ob tem njegovem jubileju pa je o njem izšla tudi knjiga.
V naslednji rubriki se bomo spomnili, da je pred dnevi minilo 100 let od rojstva pomembne slovenske gledališke in filmske igralke. Spomin nanjo je obudil Stane Kocutar.
Minilo je 80 let od ustanovitve devetega korpusa slovenske partizanske vojske, ki je bil ena največjih enot zavezniške koalicije na našem območju med drugo svetovno vojno in je imel pomembno vlogo pri osvobajanju Primorske.
Novembra o orlovski organizaciji v Slovenskih goricah, danes o medijski podobi tega okolja v času od prve svetovne vojne do današnjih dni …Gre za dve poglobljeni knjižni deli zgodovinarja dr. Marjana Toša, ki sta ugledali luč sveta v zadnjih tednih. To pa še ni vse … O podrobnostih, Stane Kocutar.
Oddelek za zgodovino mariborske Filozofske fakultete v sodelovanju z Zgodovinskim društvom dr. Franca Kovačiča in njegovim znanstvenim inštitutom je včeraj in danes pripravil mednarodni znanstveni simpozij. Tokrat so se posvetili slovenskim povezavam u vzhodno Evropo. Rubriko je pripravil Stane Kocutar.
V naslednji rubriki bomo spomnili na letošnja okrogla jubileja dveh mariborskih mostov – 110 in 60 let že stojita. Starejšega so odprli konec avgusta 1913, nekaj več kot pol stoletja pozneje – novembra 1963 pa še drugega, ki danes sliši na ime Titov most. Je bila pa dolgo kar brez imena … Rubriko je pripravil Stane Kocutar.
Državni praznik, dan Rudolfa Maistra, od leta 2005 praznujemo v spomin na dan, ko so pripadniki prve slovenske vojske generala Rudolfa Maistra dokončno in v celoti prevzeli in utrdili slovensko oblast v Mariboru. Nemški mestni svet je konec oktobra 1918 razglasil pripadnost mesta in okolice novi republiki nemški Avstriji. Na današnji dan pred 105 leti je general Maister z jutranjo vojaško akcijo prehitel protislovenski načrt mariborskih Nemcev in razorožil njihovo oboroženo silo – tako imenovano »zeleno gardo«. Šlo je za usodno dejanje, ki je bilo prepoznano kot tisto, ki se ga je treba spominjati. Več pa Stane Kocutar v naslednji rubriki …
V tem tednu je luč sveta ugledala knjiga, ki nam podrobneje predstavi od kod smo na prelomu stoletja, v času tik pred prvo svetovno vojno Slovenci prišli, kakšno politično moč smo do tedaj razvili, da smo lahko v pozni jeseni leta 1918 zapustili habsburški državnopravni okvir in začeli novo državno pot. Delo »V prah strti prestol« nam v tokratni rubriki predstavlja Stane Kocutar.
O rojstvu in zgodnjem otroštvu Primoža Trubarja ne vemo prav veliko. Najbrž se je rodil 8. ali 9. junija leta 1508 v kraju Rašica v današnji občini Velike Lašče. Trubarjevi novodobni rojaki so pred nekaj leti uredili njegovo domačijo. Dognanja zgodovinarjev so razkrila, da se ni rodil natančno tam, kjer so postavili spominsko središče z imenom Trubarjeva domačija, zanesljivo pa se je v tistem kraju. Tudi zato prostor menda ne more postati spomenik državnega pomena, je pa res, da nam v njegovem domačem okolju ponudi celoviti vpogled v življenje in delo. Zakaj je to pomembno – poskus odgovora na to vprašanje prinaša naslednja rubrika, ki jo je pripravil Stane Kocutar.
Neveljaven email naslov