Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Na prvi pomladni dan smo se spomnili obletnice rojstva pesnika Janka Glazerja, v tokratni rubriki pa nam Stane Kocutar razkriva, kako je njegova poezija doživela svojstven preporod v glasbeni priredbi kantavtorja Petra Andreja …
258 epizod
»Poglej in povej je rubrika namenjena spoznavanju skoraj pozabljenih muzejskih in galerijskih premetov, umetniških stvaritev, starejših knjižnih izdaj, javnih in drugih spomenikov na katere smo skoraj pozabili ali pa se jih spomnimo le še ob posebnih priložnostih. S kratkim opisom in pogovorom z osebo, ki pozna podrobnosti želimo spodbuditi osebno srečanje poslušalke ali poslušalca z obravnavano tematiko in dvigniti naš skupen odnos do ostalin preteklosti na višjo raven.
Na prvi pomladni dan smo se spomnili obletnice rojstva pesnika Janka Glazerja, v tokratni rubriki pa nam Stane Kocutar razkriva, kako je njegova poezija doživela svojstven preporod v glasbeni priredbi kantavtorja Petra Andreja …
V avli Filozofske fakultete v Mariboru je na ogled razstava o zelenem kadru – o ljudeh, pretežno s podeželja, ki so se uprli nesmislu prve svetovne vojne in niso hoteli na bojišča. Na Slovenskem je bilo takšno gibanje v času prve svetovne vojne značilno za Trnovski gozd in za Pohorje …
Z Glaserjevim festivalom se je lani v Malečniku odprlo zanimivo poglavje krajevne in tudi širše zgodovine povezane z imenom osebnosti, ki je v drugi polovico 19. stoletja v kraju pustila močan pečat. Tako je nastalo festivalsko dogajanje poimenovano po Marku Glaserju, ki že drugo leto uresničuje žlahtno poslanstvo obujanja spomina ter razumevanja izročila preteklosti in duhovnosti malečniškega okolja. Naslednja rubrika je zato vabilo k udeležbi na katerem izmed dogodkov v Malečniku
V rubriki Poglej in povej tokrat obujamo spomin na Rudolfa Badjuro, imenitnega pisca prvih planinsko - turističnih vodnikov po Sloveniji. Kdo je bil in kaj nam je zapustil?
Tokrat o tem, zakaj so nekateri verski in drugi prazniki na koledarju »pritrjeni« na določena datum, drugi kot npr. velika noč pa se po njem pomikajo. Nekaj besed pa smo namenili tudi reformi koledarja, ki je v naših krajih potekala pred skoraj 440 leti …
V torek bo minilo 140 let od takrat, ko je podjetnik Karel Scherbauma /šerbaum/ v Mariboru vpeljal pomembno novost. Večerni mrak je razsvetlila prva električna žarnica v Mariboru, v tedanjih slovenskih deželah in sploh v tem delu Evrope.
V naslednji rubriki se bomo spomnili 130. obletnice rojstva pesnika Janka Glazerja, čigar osebna knjižnica in del druge zapuščine je na ogled v mariborski Univerzitetni knjižnici. Izvedeli pa bomo tudi, kako je del njegove poezije našel pot do uglasbitve in kako je s tem povezan kantavtor Peter Andrej.
Prihodnjo nedeljo bomo spet premaknili urine kazalce na tako imenovani poletni čas, dan kasneje pa bo minilo natanko 40 let odkar smo to v novejšem obdobju storili prvič. Mnogim se premiki kazalcev zdijo nesmiselni, kljub temu pa Evropska unija zaenkrat še ne najde volje in moči, da bi to početje končala.
V naslednjih rubriki se bomo spomnili predvojnega obmejnega policijskega komisarja v Mariboru, ki je v času pred začetkom druge svetovne vojen pred zanesljivo smrtjo rešil 16 judovskih deklet – begunk iz tedaj nacistične Nemčije in njej priključene Avstrije. Kdo je torej mož, čigar ime je od druge polovice osemdesetih let minulega stoletja vklesano na judovski zid pravičnikov v Izraelu ?
Rubrika Poglej in povej prinaša spomin na skladatelja in zborovodjo Ubalda Vrabc, potem ko so včeraj na mariborski Filozofski fakulteti odprli njemu posvečeno razstavo – bolje ga boste spoznali tudi z našo pomočjo.
Prvega marca 1973 je bil ustanovljen vod za posebne naloge slovenske milice, zato ta zato ta datum štejemo kot "rojstvo" sedanje Specialne enote Generalne policijske uprave. Njegovi začetki pa segajo v leto pred tem, ki je bilo v varnostnem smislu v nekdanji Jugoslaviji in tudi drugod po Evropi izjemno zahtevno. O okoliščinah in prvih korakih voda za posebne naloge slovenske milice pred pol stoletja v naslednji rubriki.
Med letošnjimi prejemniki Bloudkovih plaket za življenjsko delo in pomemben prispevek k razvoju športa je tudi magister Janez Slavič, dolgoletni predsednik Kasaškega kluba Ljutomer. Priznanje je prišlo v zaslužene roke.
V naslednji rubriki bomo izvedeli, da je februarja pred 190 leti izšel zakon o dvajsetinskih dajatvah od krompirja, kar je pomagalo dokončno uveljaviti krompir kot poljščino in posledično našo – skoraj – vsakdanjo jed.
Jutri bo minilo 90 let od takrat, ko se je na Studencih v Mariboru rodil igralec Polde Bibič. Zgodaj je izgubil očeta, odraščal v revščini in del otroštva preživel tudi v Limbušu. Njegova igralska in življenjska pot je pestra in zanimiva. Ne brez razloga ga štejemo za enega najvidnejših slovenskih gledaliških in filmskih umetnikov druge polovice 20. stoletja.
V rubriki Poglej in povej smo spomnili na 100-letnico rojstva zgodovinarja dr. Janka Pleterskega.
Življenjska in umetniška pot skladatelja Zlatana Vaude je zelo zanimiva. Pred dnevi je minilo 100 let od njegovega rojstva. V naslednji rubriki bomo izvedeli, kako ga je splet okoliščin iz rojstnega okolja pripeljal v Srbijo, kjer je kasneje ustvaril obsežen glasbeni opus in kar tri desetletja vodil otroški zbor tedanje beograjske radiotelevizije.
V rubriki se bomo spomnili pisatelja in dramatika, ki je snov za svoje literarno ustvarjanje zajemal iz dejanskih socialnih razmer Haloz, Slovenskih goric in okolice Ptuja in se je znal vživeti v kmečko prvobitnost časa pred in po drugi svetovni vojni ….
»Poglej in povej je rubrika namenjena spoznavanju skoraj pozabljenih muzejskih in galerijskih premetov, umetniških stvaritev, starejših knjižnih izdaj, javnih in drugih spomenikov na katere smo skoraj pozabili ali pa se jih spomnimo le še ob posebnih priložnostih. S kratkim opisom in pogovorom z osebo, ki pozna podrobnosti želimo spodbuditi osebno srečanje poslušalke ali poslušalca z obravnavano tematiko in dvigniti naš skupen odnos do ostalin preteklosti na višjo raven.
Na novega leta dan bo minilo 200 let od rojstva največjega madžarskega pesnika Sándorja Petőfija. Manj znano je, da je »madžarski Prešeren« krajši čas preživel tudi v Mariboru in tu napisal pesem, posvečeno Dravi.
V tokratni rubriki Poglej in povej o tem, kdo je bil častnik iz Frama, po katerem so v Beogradu pred nedavnim poimenovali ulico
V tokratni rubriki se spominjamo Otmarja Reiserja, enega vrhunskih poznavalcev ptic, ki je bil družinsko in raziskovalno tesno povezan tudi z Mariborom, pred 90. leti pa je postal častni doktor Univerze v Gradcu.
Neveljaven email naslov