Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Včeraj smo se v pravljici za lahko jutro spomnili na Petra Klepca, šibkega fanta, ki je dobil nenavadno moč, s katero je lahko ruval drevesa. Kam še ga bo njegova moč zapeljala pa slišimo v naslednjih minutah v pravljici, ki sta jo prebrala Brane Grubar in Zvezdana Mlakar.
109 epizod
Pravljice niso samo za lahko noč. Na Prvem jih ob posebnih priložnostih začenjamo že zgodaj zjutraj.
Včeraj smo se v pravljici za lahko jutro spomnili na Petra Klepca, šibkega fanta, ki je dobil nenavadno moč, s katero je lahko ruval drevesa. Kam še ga bo njegova moč zapeljala pa slišimo v naslednjih minutah v pravljici, ki sta jo prebrala Brane Grubar in Zvezdana Mlakar.
V Pravljici za lahko jutro sledi še zadnji del zgodbe slovenske pisateljice Svetlane Makarovič. In v njej se živali, ki jih je stiska pripeljala v Lunin gozd, resnično dobro počutijo. Pot tja pozna igralka Polona Juh. Pripoveduje: Polona Juh. Napisala: Svetlana Makarovič. Glasbena oblikovalka: Darja Hlavka Godina. Oblikovalka zvoka: Sonja Strenar. Režiser: Klemen Markovčič. Posneto v studiih Radia Slovenija 2019.
Še danes in jutri se bomo ob 6.40 družili z živali, ki jih je stiska prignala v Lunin gozd. V svet Svetlane Makarovič pa nas bo tudi to jutro s svojim glasom popeljala igralka Polona Juh.
V Pravljici za lahko jutro nas čaka sedmi del druženja v Luninem gozdu. S kakšnim darilom bo srebrna lisička presenetila lisjačka, ko bo zjutraj, ko odprl oči? Pripoveduje: Polona Juh. Posneto v studiih Radia Slovenija 2019.
Pravljice niso samo za lahko noč. Na Prvem jih ob posebnih priložnostih začenjamo že zgodaj zjutraj. V naslednjih minutah bomo prisluhnili šestemu delu zgodbe Lisjaček v Luninem gozdu. Gozd Svetlane Makarovič pa seveda ni navaden gozd. In tudi lisička ni čisto navadna lisička … Pripoveduje: Polona Juh. Posneto v studiih Radia Slovenija 2019.
Peti dan druženja v čarobnem Luninem gozdu pisateljice Svetlane Makarovič. Mnogi še vedno ne vedo zanj, le tisti, ki z nami poslušate radijsko pravljico v nadaljevanjih. In kje smo ostali? Morda le izvemo, kako se v Luninem gozdu izpolnjujejo želje. Pripoveduje: Polona Juh. Posneto v studiih Radia Slovenija 2019.
Jutra na Prvem bodo tudi v naslednjih dneh obarvana s pravljico za najmlajše. Vse do sobote bomo vstopali v gozd, ki je skrit pred ljudmi in namenjen le svetu živali, v čudoviti domišljijski zgodbi pisateljice Svetlane Makarovič Lisjaček v Luninem gozdu. Ta je prvič izšla v knjižni obliki leta 1976, vanjo pa se je zatekel lisjaček, ki še ne ve, ali je vse to res ali so le sanje? Prisluhnimo četrtemu delu zgodbe v interpretaciji igralke Polone Juh. Posneto v studiih Radia Slovenija 2019.
Cikel pravljic, ki vam jih v času epidemije ponujamo v poslušanje za lahko jutro, nadaljujemo s tretjim delom zgodbe izpod peresa Svetlane Makarovič. In kje smo končali včeraj? Premraženega lisjačka, ki se mu prav nič še ne sanja, da se je znašel v gozdu, ki je lahko tudi čaroben, je premagala utrujenost. Stisnil se je k skali in zaspal. Prisluhnimo igralki Poloni Juh.
V Pravljici za lahko jutro vas vabimo, da prisluhnite drugemu delu pravljice Lisjaček v Luninem gozdu. Včeraj smo spoznali lačnega in premraženega lisjačka, ki še ne ve, da se je znašel v Luninem gozdu. Pripoveduje: Polona Juh. Napisala: Svetlana Makarovič. Posneto v studiih Radia Slovenija 2019.
V Pravljici za lahko jutro vam v februarskih dneh v poslušanje ponujamo slovenske pravljice. Nadaljujemo z zgodbo pisateljice Svetlane Makarovič: Lisjaček v Luninem gozdu v interpretaciji igralke Polone Juh. Vstopimo v gozd, ki je skrit pred ljudmi in namenjen le svetu živali … Pripoveduje: Polona Juh. Napisala: Svetlana Makarovič. Glasbena oblikovalka: Darja Hlavka Godina. Oblikovalka zvoka: Sonja Strenar. Režiser: Klemen Markovčič. Posneto v studiih Radia Slovenija 2019.
V naslednjih minutah bomo prisluhnili še zadnjemu delu zgodbe Dvanajst slonov, ki je nastala izpod peresa pisatelja Leopolda Suhodolčana. Domišljijska zgodba govori o deklici Barbari, ki si je od vsega najbolj želela imeti slona. Slišali smo, da jih je k njej na obisk prišlo kar dvanajst … Kako se zgodba konča pa v naslednjih minutah …
V Pravljici za lahko jutro vam v teh dneh ponujamo v poslušanje zgodbo Leopolda Suhodolčana Dvanajst slonov. Ta k poslušanju zagotovo pritegne deklice in dečke, ki jim je sanjski svet, ki se porodi iz velike želje, blizu. Včeraj so sloni pri Barbari doma imeli pravo pogostitev. A ob vsej dobri volji je najmlajšemu, Benjaminu, padla skodelica na tla – le kaj se bo zgodilo z njo, bo ostala cela? Prisluhnimo …
Jutra na Prvem so tudi v teh dneh, ko so nekateri šolarji že na zimskih počitnicah, obarvana s pravljico za najmlajše. Vse od prejšnje srede se že družimo z deklico Barbaro v čudoviti domišljijski zgodbi pisatelja Leopolda Suhodolčana Dvanajst slonov. Ta je prvič izšla že pred 45-imi leti, v njej pa si mala Barbara bolj kot vse na svetu želi imeti slona. Prisluhnimo petemu delu v interpretaciji igralke Majde Grbac. Le kaj bodo tokrat ušpičili sloni … Prisluhnimo.
Tudi na pustno jutro bomo zdajle prisluhnili pravljici za lahko jutro. V teh dneh spoznavamo v njej deklico Barbaro in njen domišljijski svet, v katerem ne manjka slonov. Barbara je šest slonov, ki so potrkali na njena vrata, povabila v hišo in jih posadila za mizo. Le s čim jim bo postregla … Prisluhnimo.
V naslednjih minutah bomo prisluhnili tretjemu delu zgodbe Dvanajst slonov, ki je nastala izpod peresa pisatelja Leopolda Suhodolčana. Domišljijska zgodba govori o deklici Barbari, ki si je od vsega najbolj želela imeti slona. Slišali smo že, da so njeni starši odšli na praznovanje, Barbara je pospravila stanovanje … Bo danes le dočakala prvega slonjega obiskovalca?
V Pravljici za lahko jutro vam v teh dneh ponujamo v poslušanje zgodbo Leopolda Suhodolčana Dvanajst slonov. Ta k poslušanju zagotovo pritegne deklice in dečke, ki jim je sanjski svet, ki se porodi iz velike želje, blizu. Le koga je videla Barbara pred hišo – je bil to res slon?
Jutra na Prvem bodo tudi v naslednjih dneh obarvana s pravljico za najmlajše. Od danes pa vse do naslednje srede se bomo družili z deklico Barbaro v čudoviti domišljijski zgodbi pisatelja Leopolda Suhodolčana Dvanajst slonov. Ta je prvič izšla že pred 45-imi leti, v njej pa si mala Barbara bolj kot vse na svetu želi imeti slona. Prisluhnimo prvemu delu v interpretaciji igralke Majde Grbac.
V pravljici za lahko jutro sledi še zadnji, četrti del našega druženja s člani znamenitega polarnega orkestra. Njihov koncert, na katerem so vsi na nosu nosili očala, je navdušil občinstvo. Kako se je zgodba končala, nam bosta povedala igralca Silva Čušin in Brane Grubar. Napisal: Peter Svetina. Pripovedujeta: Silva Čušin in Brane Grubar. Posneto v studiih Radia Slovenija 2002.
Cikel pravljic, ki vam jih v času epidemije ponujamo v poslušanje za lahko jutro, ta teden nadaljujemo s tretjim delom zgodbe pisatelja Petra Svetine: Orkester spet igra. V knjižni izdaji ima njegova zgodba naslov Mrožek dobi očala. In kje smo končali v soboto? Tik pred slavnostnim koncertom je dirigent polarnega orkestra prekinil vajo, saj so glasbeniki ugotovili, da mrožek slabo vidi.
Včeraj smo spoznali člane znamenitega polarnega orkestra, ki se pripravljajo na slavnostni koncert. Severni jelen je dvignil taktirko, lisice so pristavile loke k violinam, tjulenj je še na hitro obrnil svoje note, polarna medveda pa sta že nekaj časa zbrano strmela v dirigenta. Po prazni dvorani je zaplavala čarobna glasba. Nato se je pridružil še mrožkov kontrabas. Pripovedujeta: Silva Čušin in Brane Grubar. Posneto v studiih Radia Slovenija 2002.
V Pravljici za lahko jutro vam v februarskih dneh v poslušanje ponujamo najlepše slovenske pravljice. Nadaljujemo z zgodbo pesnika in pisatelja Petra Svetine: Orkester spet igra. V mesto na veliki ledeni plošči nas bosta s svojima glasovoma popeljala igralca Silva Čušin in Brane Grubar. Pripovedujeta: Silva Čušin in Brane Grubar. Posneto v studiih Radia Slovenija 2002.
Neveljaven email naslov