Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Minuli petek so v Kortah besedo praznik pisali z veliko začetnico. Tamkajšnja osnovna šola je zaokrožila 200 let delovanja. Čeprav so bili časi, ko je tudi učencev bilo blizu 200, je bil njen obstoj večkrat ogrožen. Vselej pa šola ohranja tesen stik z vasjo. Z njo diha.
519 epizod
Vabimo vas v družbo ljudi, ki so zaradi svojega dela, dejanj in značaja drugačni, izstopajoči. Pogosto so povezani s svojim krajem, zato predstavljamo tudi naš geografski prostor in njegove značilnosti.
Minuli petek so v Kortah besedo praznik pisali z veliko začetnico. Tamkajšnja osnovna šola je zaokrožila 200 let delovanja. Čeprav so bili časi, ko je tudi učencev bilo blizu 200, je bil njen obstoj večkrat ogrožen. Vselej pa šola ohranja tesen stik z vasjo. Z njo diha.
V Izoli ob morju že desetletja stoji slaščičarna, ki ji vsi pravijo kar "pri Ekremu", čeprav je njeno uradno ime drugačno. Pokojni Ekrem Salija, ki se je v Slovensko Istro iz Makedonije preselil leta 1952, je bil legenda....starejši se ga morda še spomnijo kako je nekoč davno z vozičkom prodajal sladoled od vasi do vasi.... Radi so ga imeli zlasti otroci, ki jim je sladoled rad tudi podaril. Njegova sinova Tačko in Adnan, vsak v svoji slaščičarni v Izoli družinsko tradicijo nadaljujeta, pogovoru za oddajo Primorski kraji in ljudje pa se je pridružil tudi Tačkov sin Ajhan, ki že prevzema vajeti očetove slaščičarne. Ekremova delavnost in prjaznost pa je navdihnila tudi glasbenike. Drago Mislej Mef je v 80-ih letih prejšnjega stoletja napisal pesem "Ekrem in sin", ki jo je pela skupina Boomerang. Slišali jo bomo, po dolgih letih spet, ob koncu pogovora, ki ga je s tremi generacijami iste družine Salija pripravila Nataša Benčič.
V oddaji Primorski kraji in ljudje bomo dali besedo družini Pegan, ki jo že tri generacije povezuje kultura oziroma glasbena umetnost. Oče Leander, dolgoletni pedagog in dirigent več pihalnih orkestrov, je dirigentsko paličico predal decembra, sin vanja je pisatelj, a hkrati poučuje kitaro, hči katja je pristala v gledališču kot režiserka in direktorica koprksega gledališča. Tudi njen najstarejši sin Voranc je že v umetnostnih vodah in končuje likovno akdemijo. Za Peganov rod gotovo velja, da jabolko ne pade daleč od drevesa. Prisluhnimo, kako je stekel pogovor, ki ga je pripravila Neva Zajc.
V oddaji Primorski kraji in ljudje bomo dali besedo družini Pegan, ki jo že tri generacije povezuje kultura oziroma glasbena umetnost. Oče Leander, dolgoletni pedagog in dirigent več pihalnih orkestrov, je dirigentsko paličico predal decembra, sin vanja je pisatelj, a hkrati poučuje kitaro, hči katja je pristala v gledališču kot režiserka in direktorica koprksega gledališča. Tudi njen najstarejši sin Voranc je že v umetnostnih vodah in končuje likovno akdemijo. Za Peganov rod gotovo velja, da jabolko ne pade daleč od drevesa. Prisluhnimo, kako je stekel pogovor, ki ga je pripravila Neva Zajc.
Koprska družina Poklar je povsem športno obarvana. Brata Igor in Brane sta vrsto let igrala rokomet na najvišji ravni, predvsem Igor je zelo uspel tudi kot trener. Branetova otroka, Nejc in Tine, sta prav tako vrhunska rokometaša, ki nadaljujeta uspešno tradicijo. Z vsemi se je pogovarjal Primož Čepar.
Družina Radovac v svojem ateljeju Foto Belvedere v Kopru in na terenu že štiri desetletja beleži pomembne trenutke meščanov in prebivalcev širše okolice. Kakor pravita oče Ljubo, ki je tudi akademski slikar, in sin Patrick, še vedno fotografirata in razvijata fotografije z najrazličnejših dogodkov, od porok do portretov za osebne izkaznice. Le da se je skozi čas poleg fotografske tehnike spremenil tudi obseg dela. In čeprav se v vseh stvareh pri delu ne strinjata povsem, sta si enotna glede tega, da za dobro fotografijo ni dovolj dober fotoaparat. Potrebno je znanje. Fotografa Ljuba in Patricka Radovca v današnji oddaji Primorski kraji in ljudje predstavlja Lea Širok.
Ajdovsko družinsko podjetje Franc Grum Sodavičastvo že več kot sto let izdeluje pijače iz sodavice. Začel je farmacevt Franc Grum leta 1907, danes pa obrt naprej pelje pravnuk Tomaž. Recepti za pripravo oranžad ostajajo tudi po vseh teh letih še vedno družinska skrivnost, med najbolj poznanimi pijačami pa je 'pašaréta'. Marijo Grum in njenega sina Tomaža je obiskala Karin Zorn.
Štokovi v Krajni vasi na Krasu so že več generacij vinogradniško-živinorejska kmetija. Začetki segajo v leto 1839. Danes, 175 let pozneje, pa Ida Štoka, sicer kmetijska svetovalka v Sežani in specialistka za živinorejo, ohranja izvorno kmetijo, na kateri živi s starši, brat Primož in njegova družina pa se je pred četrt stoletja usmerila v vinogradništvo. Ido, Primoža ter njegovo ženo Marico in sina Tadeja, ja za današnjo izdajo oddaje Primorski kraji in ljudje, pred mikrofon povabila Irena Cunja.
Malo je obrtnikov na Goriškem, ki se lahko pohvalijo s skoraj pol stoletno družinsko tradicijo. Še manj takšnih, ki to delo opravljajo že tri generacije. Leopoldina Cej je bila frizerka trideset let. Strast do tega poklica je prenesla tudi na sina Matjaža. Večji del svojega otroštva je namreč preživel v maminem frizerskem salonu. Svet kreacij in pričesk ga je tako zelo očaral, da odločitev o tem, kaj bo v življenju počel, ni bila težka. Njegov sin Jaša pa je že tretja generacija, ki se je zapisala svetu frizerstva. Jaša v očetovem salonu poskrbi za najnovejše trende najstniških frizur. Z Leopoldino, Matjažem in Jašo se je v oddaji Primorski kraji in ljudje pogovarjala Nataša Uršič.
Rok Cvetkov je pionir slovenskega kaskaderstva. Na sceni je že več kot tri desetletja. V tem času je nastopil v 280 filmih, razbil med 3 in 4 tisoč avtomobilov, se pri svojem delu dvakrat poškodoval in spoznal največje filmske zvezde. Med drugim je snemal z Robinom Williamsom, Sylvestrom Stallonejem, Chuckom Norrisom in Jackiem Chanom, ki ga še prav posebej ceni. Kaskaderstvo je zlezlo pod kožo tudi njegovima otrokoma, še zlasti Tjaši. Svoje izkušnje in doživetja v tem vznemirljivem poklicu je hotela predstaviti osebno, vendar so ji okoliščine to preprečile. Zato je v njenem in svojem imenu to storil kar njen oče, Rok Cvetkov. Pred mikrofon ga je povabila Jasna Preskar.
Rok Cvetkov je pionir slovenskega kaskaderstva. Na sceni je že več kot tri desetletja. V tem času je nastopil v 280- ih filmih, razbil od 3 do 4 tisoč avtomobilov, se pri svojem delu dvakrat poškodoval in spoznal največje filmske zvezde. Med drugim je snemal z Robinom Williamsom, Sylvestrom Stallonejem, Chuckom Norrisom in Jackiem Chanom, ki ga še prav posebej ceni. Kaskaderstvo je zlezlo pod kožo tudi njegovima otrokoma, še zlasti Tjaši. Svoje izkušnje in doživetja v tem vznemirljivem poklicu je hotela predstaviti osebno, vendar so ji okoliščine to preprečile.
Marjan Jericijo iz Podsabotina je čebelar. Od očeta je podedoval nekaj panjev in skrb za cvetoljubke. Z leti so panji prerasli v velik čebelnjak, čebelarstvo pa v pravo prostočasno ljubezen. Marjan ni tipični predstavnik čebelarjev, ker je še mlad, z Abrahamom še letos vstopa vštric. Ima tudi srečo, saj se je navdušenja za delo s čebelami nalezel tudi njegov sin Nejc. Njuno zgodbo o čebelah in s čebelami je posnela Zdenka Tomulič.
V oddaji Primorski kraji in ljudje smo predstavili očeta in sina, ki sredi Kopra trmasto vztrajata v obrti, čeprav so ji poceni izdelki z daljnega Vzhoda odvzeli večino strank. Husein in Samir Šaković sta čevljarja iz Kopra. Z njunimi čevlji se tako ponašajo zvezdniki nekdanje skupne države in tisti, ki cenijo dobro obutev. Oddajo je pripravil Matej Rodela.
V oddaji Primorski kraji in ljudje boste spoznali družino Fúrlan iz Hruševice pri Štanjelu. Kovač Herman Fúrlan je v drugi polovici prejšnjega stoletja zadovoljeval potrebe bližnje okolice po kovaških izdelkih in storitvah. Ljubezen do obrtnega obdelovanja kovin je prenesel tudi na sina Valterja in vnuka Simona. Zgodbo kovačije, ki povezuje preteklost in prihodnost, je zabeležila Tanja Jakomin Kocjančič.
Alenka in Matevž Malej iz Kopra sta strastna naravoslovca-matematika in športnika. Znanje in veselje do vsega kar počneta, tudi do glasbe, ne prenašata le na svoje tri otroke, temveč tudi druge. V sodelovanju z OŠ Koper sta na noge postavila projekt Robosončkov, v Slovenijo sta pomagala pripeljati First Lego ligo, pomagata pri razvoju Centra eksperimentov, letos je Alenka dobila tudi nagrado "Prometej znanosti za odličnost v komuniciranju", ki jo podeljuje Slovenska znanstvena fundacija. Z Malejevimi se je o matematiki, starševstvu, spodbujanju otrok in še čem pogovarjala Mateja Brežan.
Za oddajo Primorski kraji in ljudje smo šli tokrat v Izolo, v Simonovem zalivu namreč že 20 let deluje družinska lekarna SAN SIMON. Družina Vivida je 20.obletnico delovanja zasebne lekarne praznovala delovno- z dnevom odprtih vrat. Trije od štirih družinskih članov so farmacevti. Oddajo je pripravila Nataša Benčič.
Začeli smo z nizom oddaji, v katerem boste spoznali družinske zgodbe in vezi, ki povezujejo več generacij Primorcev. Očeta vinogradnika, ki je ljubezen za trto prenesel na sina, družino farmacevtov iz Izole, ribiško družino iz Pirana... Tokratna oddaja piše zgodbo družine Perič iz Abitantov. To vas z osmimi prebivalci je obiskala Tjaša Lotrič:
V še eni oddaji, posvečeni stoti obletnici začetka prve svetovne vojne, se je Nataša Uršič pogovarjala s predsednico Turističnega društva Osek Martino Remec in s članom društva Simonom Kerševanom. Tema pogovora je bila vojaška bolnišnica, ki je stala tik ob vasici Osek v času 1. svetovne vojne. Kljub temu, da je kompleks obsegal 20 objektov s kapelico, je danes na njenem mestu vinograd, za zgodbo pa so vedeli le redki domačini. Pred dnevi so v Oseku slovesno odkrili spominsko obeležje, v prihodnosti pa nameravajo domačini zbrati čim več podatkov in fotografij o vojaški bolnišnici.
Poletni niz oddaj, posvečen 100. obletnici začetka 1. svetovne vojne, smo zaključili s pripovedjo o Poteh miru. To je projekt, ki je nastal pred 14 leti, povezuje pa dediščino soške fronte z naravnimi, etnološkimi, kulturnimi in drugimi posebnostmi območja, ki je ječalo v bitkah prve svetovne morije. Poti miru so rdeča nit, ki potuje od Alp do Jadrana, glavni nosilec projekta pa je Fundacija Poti miru, ki ima sedež v Kobaridu. Z Mašo Klavora iz te fundacije se je pogovarjala Zdenka Tomulić.
V predzadnji oddaji iz niza, posvečenega 100. obletnici začetka prve svetovne vojne, se je Ingrid Kašca Bucik pogovarjala z dr. Vasjo Klavoro, avtorjem šestih knjig, ki z različnih vidikov opisujejo dogajanje med štiriletno morijo v Posočju in na Krasu. Leta 1994 je izšla njegova prva knjiga Koraki skozi meglo, po treh letih Škabrijel, že leto kasneje Plavi križ, po daljšem premoru Doberdob - kraško bojišče, kot zadnja pa je letos izšla knjiga Fajtji hrib - bojišče na Komenskem Krasu.
Na soški fronti se je bojevalo čez milijon sto tisoč vojakov. Kako sta Avstroogrska in Italija poskrbeli za prehranjevanje tolikšnega števila ljudi na fronti? Kako so se shrano oskrbovali ljudje v zaledju? O vsem tem se je Nataša Uršič pogovorila z nekdanjo kustosinjo Goriškega muzeja Slavico Plahuta. Upokojena zgodovinarka je namreč avtorica knjige Izbor receptov tradicionalnih jedi narodov, udeleženih na bojih v prvi svetovni vojni. Ta knjiga je navdihnila lastnike Ošterije Žogica v Solkanu, ki v pravi poljski kuhinji pripravljajo jedilnike na temo prve svetovne vojne. Nataša Šuligoj iz te gostilne je bila druga gostja oddaje.
Neveljaven email naslov