Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Z začetkom jeseni se za čebele bliža obdobje počitka. Čebelarji v prvih dneh oktobra, če je potrebno, še dodatno dokrmijo čebelje družine. O čebelarskih opravilih, pa tudi rešitvah, ko se kaj zalomi v panjih, lahko čebelarji več izvedo v Društvu slovenskih čebelarjev iz Trsta. Ustanovili so ga pred sedmimi leti, danes pa šteje že 50 članov. Med temi je tudi vse več mladih čebelarjev. V teh letih so stkali vezi s Čebelarskim konzorcijem za tržaško pokrajino, sosednjimi sorodnimi društvi, kot sta sežansko in koprsko čebelarsko društvo ter Čebelarsko zvezo Slovenije.
519 epizod
Vabimo vas v družbo ljudi, ki so zaradi svojega dela, dejanj in značaja drugačni, izstopajoči. Pogosto so povezani s svojim krajem, zato predstavljamo tudi naš geografski prostor in njegove značilnosti.
Z začetkom jeseni se za čebele bliža obdobje počitka. Čebelarji v prvih dneh oktobra, če je potrebno, še dodatno dokrmijo čebelje družine. O čebelarskih opravilih, pa tudi rešitvah, ko se kaj zalomi v panjih, lahko čebelarji več izvedo v Društvu slovenskih čebelarjev iz Trsta. Ustanovili so ga pred sedmimi leti, danes pa šteje že 50 članov. Med temi je tudi vse več mladih čebelarjev. V teh letih so stkali vezi s Čebelarskim konzorcijem za tržaško pokrajino, sosednjimi sorodnimi društvi, kot sta sežansko in koprsko čebelarsko društvo ter Čebelarsko zvezo Slovenije.
Odpravljamo se v iskanje in okušanje »belega zlata«. In podobno kot je vse z zlatim pridihom nekoliko zagonetno, dvoumno ali skritega pomena, tako je tudi kraj, v katerega se podajamo, s svojim imenom nekoliko zavajajoč. Leži ob spodnjem toku reke Vipave, med Mirnom in Biljami, kjer se desni rečni breg razpre v prostrano in obdelano polje. Med vrtninami pa zavzema prav posebno mesto »belo zlato« ali beluši oziroma šparglji. Njim v čast in slast so si omislili tudi praznik. Toda ime kraja nas napeljuje na oreh. Z Valterjem Pregljem se podajamo v Orehovlje.
Majenca je vaški običaj, ki vsako leto ob začetku maja združuje krajane vseh starosti. Dolinska majenca med običaji izstopa predvsem po načinu postavljanja maja. To je praznik mladosti in priprave so vedno domena fantovske in dekliške. Med krajani pa so še zelo živi spomini na ročno dvigovanje maja, iskanja primerne češnje po vasi in številne dobrote, ki so jih postavili na vrh maja.
V dvorani Krajevne skupnosti v Sv. Antonu je bila v petek prireditev "Glasba po željah". Združili smo dve praznovanji 70-letnico Radia Koper in 50-letnico ansambla Ottavia Brajka. Poleg številnih glasbenih gostov, so bili v dvorani tudi člani Radijskega kluba Gremo plesat, ki skupaj z nami letos obeležujejo 70. rojstni dan. Melodije, čestitke, spomine in vtise je v oddaji Primorski kraji in ljudje zbrala Tjaša Lotrič.
V oddaji Primorski kraji in ljudje vsako prvo nedeljo v mesecu gostimo Primorce, ki so rojeni istega leta kot naš radio. Z njimi se spominjamo desetletij, dogodkov, ljudi, osebnosti, ki so sooblikovali primorski prostor. 70 let bo letos dopolnil tudi Dušan Črnigoj (foto:Primorske novice), ki je skoraj tri desetletja vodil gradbeno podjetje Primorje. To je gradilo primorski in širši slovenski prostor. Svetlim in razvojno naravnanim časom je sledilo grenko obdobje, ki se je zaključilo s stečajem. Njegov prvi mož je bil na eni in drugi strani, prestal je zaporno kazen. Trenutno zaradi preslepitve služi kazen z delom v splošno korist. K pogovoru ga je povabila Ingrid Kašca Bucik.
Odpravili smo se po Kettejevi poti. Začeli smo v Ilirski Bistrici, pred šolo, ki nosi ime po Dragotinu Ketteju, pohod pa končali na Premu, kjer se je pesnik rodil. V tej brkinski vasici je urejena Kettejeva spominska soba, ki pa ni edina ogleda vredna znamenitost. Na pot se je podala Mateja Rolih Maglica:
Članice kreativne sekcije Slovenskega kulturnega društva Istra iz Pulja so se tudi letos pred veliko nočjo lotile izdelave pirhov in drugih velikonočnih izdelkov. Prazniki pa so tudi priložnost, ko se hote ali nehote, odprejo skrinje spominov in zbudijo se zgodbe o krajih, časih in ljudeh. V Pulju je zgodbam prisluhnila Barbara Kampos.
Odpravili smo se v mestni gozd Panovec in obiskali eno tamkajšnjih gozdnih prebivalk - laško žabo. Je ena najbolj ogroženih evropskih dvoživk. Pri nas živi v mlakah in gozdovih na širšem območju Vipavske, v dolini reke Branice, manjši del v Brdih. Za njeno dolgoročno preživetje v Evropi so slovenske populacije najpomembnejše. Pred kratkim se je laška žaba v Novi Gorici znašla med dvema ognjema in sicer med interesom gospodarstvenikov in naravovarstvenikov. Zmagal je kompromis, nas pa je vseeno zanimalo kako preživlja dneve, zakaj je tako ogrožena in zakaj je pomembno, da se njena vrsta ohrani. Nataša Uršič se je v Panovec, kjer je eden od njenih domov, odpravila z naravovarstvenico Jano Laganis iz novogoriškega Zavoda za varstvo narave in nastal je naslednji reportažni zapis.
V naslednjih minutah bomo obiskali Zgonik, natančneje njihov Botanični vrt Carsiana, ki ga po novem upravlja Zadruga Rogos. Vrata vrta so odprli na prvi pomladni dan ta teden in napovedujejo številne novosti. Na sprehod po Carsiani vas vabi Mateja Brežan, ki je v družbi predsednice Zadruge Rogos Tine Klanjšček.
Izola je edina občina v Slovenski Istri, ki je na svojem območju uredila mestne vrtove in objavila razpis za oddajo v najem. Zanimanje je bilo izjemno, zato so najemnike izžrebali. Srečneži se po lanski prvi pravi sezoni in zimskem mirovanju že lotevajo novega pridelovalnega ciklusa, osmoljenci pa lahko samo upajo, da bo občina držala besedo in uredila dodatne vrtove. Izolske mestne vrtičkarje je obiskala Jasna Preskar.
Krčme in gostilne so bile vedno središče dogajanja, še posebno v vaškem okolju. Na Trnovsko-banjški planoti jih je bilo veliko in bile so zelo različne. Člani Kulturno-turističnega društva Lokovec, ki si prizadevajo za ohranjanje kulturne dediščine, so tako raziskali in zapisali vse o gostilnah in krčmah na planoti od druge polovice 19. stoletja do danes. Nastala je je knjiga, obširen zbornik, opremljen s številnimi zanimivimi fotografijami, ki pravzaprav prinaša zapis življenja na planoti. Nekaj najbolj zanimivih utrinkov je s snovalci knjige v oddaji Primorski kraji in ljudje prepletla Ingrid Kašca Bucik.
V jubilejnem letu Radia Koper se srečujemo z zgodovino in njenimi akterji. Tokrat nas ej Armando Šturman popeljal v časa sredi 20. stoletja, ko je slovenska kultura korenito zaznamovala in preoblikovala prostor, v katerem živimo. Pogovarjal se je z glasbenikom, tudi sedemdesetletnikom, ki je zgolj tri tedne starejši od Radia Koper, Tuliem Furlaničem.
V okviru zaznamovanja stote obletnice konca prve svetovne vojne je pri Goriški Mohorjevi družbi izšel Vojaški dnevnik, ki ga je med leti 1915 in 1919 pisal narodnjak in kulturni delavec iz Dornberka na Goriškem Ivo Bric. Kot avstro-ogrski vojak v dnevniških zapisih prikazuje boje ter vojaško življenje na fronti in v zaledju. Knjiga, ki sta jo uredila in spremno študijo napisala zgodovinarja Renato Podbersič mlajši in Peter Černic, prinaša tudi nekaj ohranjenih Bričevih pesmi in dokumentirano predstavi njegovo narodno in politično delo do tragične smrti v začetku junija 1943. O zapuščini in narodno-kulturnem pomenu Iva Brica se je z avtorjema knjige in njegovima vnukoma pogovarjal Valter Pregelj.
Tokrat vas vabimo na sicer kratek, a zgodovinsko in kulturno bogat sprehod. Obiskali bomo Bolniško ulico v Piranu, kjer si sedanjost in preteklost, tako kot na vseh ulicah in trgih starih mest, podajata roko. Slišali boste, da se prav v tej piranski ulici prepletajo številni zvoki in zgodbe. Šestnajst so jih Pirančani in obiskovalci na novo doživeli na dogodku Čarobne točke Pirana, ki je bil sicer decembra, a se je Lea Širok z avtorico dogodka, krajinsko arhitektko Romano Kačič in drugimi soustvarjalci, po nekaterih točkah znova sprehodila prav za našo oddajo.
Tokrat smo se »zapeljali« v Goriška Brda. Vasica Slapnik je edina vas v tamkajšnji občini v kateri ne živi nihče več. Zadnji prebivalci so jo zapustili pred četrt in več stoletja. Nekatere hiše so se že skoraj podrle, druge je prerasel bršljan, tretje pa se počasi in žalostno posedajo same vase. Sedaj vasico namerava obnoviti zasebni investitor, angleški BBC pa naj bi potek obnove snemal in iz nje naredil dokumentarno izobraževalno serijo. V sedemnajstih hišah naj bi živelo sedemnajst parov iz 17ih različnih evropskih držav, ki bodo obdelovali zemljo in gojili pridelke na podoben način kot so to počeli nekdanji prebivalci vasice. Pred kratkim jo je obiskala Nataša Uršič in nastal je tale reportažni zapis.
"Te skupne stezice". Tako so poimenovali projekt, ki obmejne kraje povezuje s petimi pešpotmi. Po odpravi nadzora na slovensko-italijanski meji so se prebivalci območja Brega in Bržanije podali na prvi pohod brez meja, sodelovanje pa se je v zadnjih enajstih letih še utrdilo. Domačini so znova oživeli in uredili stare poti, postavili markacije in informacijske table. V okviru projekta Dežele Furlanije Julijske krajine pa so o poteh, ki prepletajo skupni čezmejni prostor, izdali tudi brošuro in zemljevid. Reportažo je pripravila Tjaša Lotrič:
V Zazidu so imeli šolo vse do začetka sedemdesetih let minulega stoletja. Krajani so o šolanju nekoč pripovedovali učencem koprske Osnovne šole Antona Ukmarja, ki so v okviru šolskega projekta raziskovali preteklost kraja in življenje otrok. Med drugim so izvedeli, da so bili v Zazidu le prvi štirje razredi, šolanje so potem nadaljevali na Kozini, kamor so se vozili z vlakom. Tudi igrač niso imeli, zato so si jih otroci omislili kar sami. Pogosto sta bila to kamen ali palica. Zgodbe krajanov, ki so se spominjali tudi težkega obdobja med vojno v vasi, so zdaj zbrane v publikaciji "Otroci v Zazidu". Pripravili so jo učenci, s pomočjo mentorice, in jo kraju predali na prav posebni slovesnosti. Zazid je obiskala Tjaša Lotrič:
V tokratni oddaji Primorski kraji in ljudje gremo v Lucijo. Tam že 50 let brez prestanka deluje podjetje Božič, ki se ukvarja z avtokeparstvom in avtoličarstvom. Pogovarjali se bomo z Andrejem Novakom, ki je dolgo delal pri tastu Viktorju Božiču in nato pred 16-imi leti to dejavnost od njega prevzel in jo z ženo Jasno in sinovoma razvija naprej. Skupaj z upokojenim Rudijem Rosando, ki je tam delal polnih 34 let, pa se bomo spomnili tudi kraja in te obrti nekoč. K poslušanju vabi Mateja Brežan.
Kaligrafija je lepopisje, pravi LOREDANA ZEGA iz Lokavca pri Ajdovščini, ki črke ljubi že od ranega otroštva. A sama je iz nje naredila umetnost. O kaligrafiji predava in jo uči po vsem svetu, o njej je posnela film in musical. S kaligrafijo polepša stene, predmete, darila in seveda mnoge listine. Svoje znanje je predala že nekaj tisč ljudem. Najraje piše s peresi in čopiči, a da se pisati tudi z metlo, smetišnico ali...kreditno kartico. Najraje pa napiše stavek: Če ne greš, ne boš imel zgodbe. Ob 60.obletnici Mestne knjižnice Izola, kjer se je v Borzi znanja njena pot učenja drugih tudi začela, jo je pred mikrofon povabila Nataša Benčič.
Obiskali smo Goriška Brda. Na vrhu razglednega hriba v vasici Dolnje Cerovo stoji cerkvica sv. Lenarta. Med domačini je znana po zgodbah o debeli verigi, ki »visi« okrog cerkve. Ena od njih pravi, da gre za zaobljubo kmeta, ki je z voli prevažal vino. Ker je na poti obtičal v blatu je v zahvalo za srečno vrnitev dal skovati verigo z letnico 1859. Pred kratkim je cerkvica vzbudila pozornost zaradi presenetljive najdbe arheologov. Ti so v zemlji le na nekaj kvadratnih metrih odkrili čez trideset grobov z načinom pokopa, ki je v Sloveniji še nepoznan. Nataša Uršič si je na gradu Dobrovo ogledala razstavo, ki prikazuje to odkritje in pred mikrofon povabila arheologinjo Goriškega muzeja, Tejo Gerbec.
Je prostor preobrazbe gozda v poligon za rekreativne, kulturne in vzgojno-izobraževalne dejavnosti v naravi. Leži 600 metrov iz središča Kanala ob cesti proti Ligu. Tako se začenja večina spletnih zapisov o Parku Pečno, ki ga je njegov lastnik Primož Kožuh skupaj s partnerko Lijano Jurečič uredil v gozdu nad novim naseljem Pečno v Kanalu ob Soči. Skozenj pelje stara pot na Lig, ki je del krožne pohodniške poti, s katere se ponuja čudovit razgled na kamniti kanalski most. V parku sta med drugim tudi gorsko kolesarka proga in forma viva. Na sprehod skozi domiselno in skrbno preobražen gozd se je v spremstvu obeh lastnikov in oskrbnikov odpravil Valter Pregelj.
Neveljaven email naslov