Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Podbrdo v Baški grapi je nastalo v 16. stoletju. Utesnjeno je med gore vse od Črne Prsti, Koble, Soriške planine do Porezna, ki objemajo ozko grapo nad reko Bačo in Bohinjsko železnico, ki se vije tik ob njej. Vrhovi so priljubljeni med gorskimi tekači in planinci, a mnogi med njimi ne vedo, da hodijo po nekdanji meji med kraljevino Italijo in Jugoslavijo. Rapalska pogodba je bila podpisana 12. novembra pred 100 leti v ligurskem obalnem mestecu, mejo pa so na terenu dokončno določili in označili z mejniki leta 1924. Podbrdo je takrat postalo obmejno središče nove italijanske oblasti. Osvobojeno je bilo šele leta 1945 in s pariško mirovno pogodbo dokončno vrnjeno Jugoslaviji dve leti kasneje. Številni ostanki nekdanje krivične meje v okolici Podbrda so še danes vidni. Po njej se je z vodnikom Jožetom Dakskoblerjem sprehodila Mariša Bizjak.
519 epizod
Vabimo vas v družbo ljudi, ki so zaradi svojega dela, dejanj in značaja drugačni, izstopajoči. Pogosto so povezani s svojim krajem, zato predstavljamo tudi naš geografski prostor in njegove značilnosti.
Podbrdo v Baški grapi je nastalo v 16. stoletju. Utesnjeno je med gore vse od Črne Prsti, Koble, Soriške planine do Porezna, ki objemajo ozko grapo nad reko Bačo in Bohinjsko železnico, ki se vije tik ob njej. Vrhovi so priljubljeni med gorskimi tekači in planinci, a mnogi med njimi ne vedo, da hodijo po nekdanji meji med kraljevino Italijo in Jugoslavijo. Rapalska pogodba je bila podpisana 12. novembra pred 100 leti v ligurskem obalnem mestecu, mejo pa so na terenu dokončno določili in označili z mejniki leta 1924. Podbrdo je takrat postalo obmejno središče nove italijanske oblasti. Osvobojeno je bilo šele leta 1945 in s pariško mirovno pogodbo dokončno vrnjeno Jugoslaviji dve leti kasneje. Številni ostanki nekdanje krivične meje v okolici Podbrda so še danes vidni. Po njej se je z vodnikom Jožetom Dakskoblerjem sprehodila Mariša Bizjak.
Ob svetovnem dnevu zborovske glasbe vas vabimo v Kulturi dom Deskle, kjer zadnji konec tedna v januarju že 20 let zveni revija pevskih zborov Goriške. Tridnevno zborovsko druženje je močno vpeto v življenje kraja, saj za njegovo izvedbo skrbijo lokalna društva in osnovna šola ter posamezni predstavniki okoliških organizacij. Ob jubileju je izšel zbornik z naslovom Najmočnejši instrument je glas. Naši gostje so Klemen Stanič, predsednik Kulturnega društva Svoboda Deskle, Tina Gerbec, županija Občine Kanal ob Soči in Sabina Volk Simčič, vodja območne izpostave Javnega sklada za kulturne dejavnosti Nova Gorica.
Koper je dobil nov park. Nastal je na ploščadi nad podzemno garažno hišo v središču mesta. Poleg zelenja so na njem uredili tudi vodne elemente, v prihodnjih dneh bo tam mesto dobil kip v Kopru rojenega kiparja in slikarja Oresteja Dequela. Ker je bilo to območje mesta po rušitvi osnovne šole Janka Premrla Vojka kar nekaj let zapuščeno, zaradi gradnje garažne hiše tudi neuporabno, je Tjašo Škamperle zanimalo, kakšno novo javno površino dobiva Koper. Pogovarjala se je tudi z arhitektom Igorjem Marasovičem.
Vzporedno z globalnimi podnebnimi konferencami in njihovimi visokimi cilji potekajo tudi prizadevanja za varovanje narave in našega planeta na lokalni ravni. Med ta prizadevanja zagotovo spada tudi delovanje Centrov uporabnih predmetov. V Izoli imajo že dva, vodi pa ju Metka Magdalena Šori, ki je sicer dejavna tudi na številnih drugih področjih. Njen cilj je predvsem zmanjšanje količine odpadkov. Z Metko Magdaleno Šori se je pogovarjala Jasna Preskar.
Na Radiu Koper bomo v oddaji Primorski kraji in ljudje obudili spomin na življenje in delo Simona Gregorčiča na Vipavskem. Prejšnji mesec je minilo 177. let od njegovega rojstva, prihodnjo sredo pa bo minilo 115. let od njegove smrti. Nataša Uršič je v Brjah nad Branikom, kjer je živela njegova sestra Katarina, obiskala prapranečaka Borisa Čebrona, v Solkanu pa prapranečakinjo Janjo Bužinel. Najprej pa se je odpravila na Gradišče nad Prvačino, kjer ji je domačinka Melanija Kerševan povedala, da je Simon Gregorčič tam nekaj časa živel »le« kot kmet in poet.
Oddajo Primorski kraji in ljudje tokrat zaznamuje glasba. Današnja glasbena zgodba prihaja iz Pirana in je stara 170 let. Smilja Baranja je obiskala Pihalni orkester Piran, ki deluje od leta 1851. Na Slovenskem je v Zvezi slovenskih godb 103 orkestrov. Godbeništvo je oblika družbenega delovanja v okviru godb na pihala, godbeniki igrajo na pihala, trobila in tolkala. Pihalni orkester Piran vodi od leta 2009 dirigent Iztok Babnik, sicer tudi ravnatelj Glasbene šole Koper.
Včeraj so v koprski stolnici prvič mogočno zadonele nove orgle. To so največje cerkvene in druge največje orgle v Sloveniji. Da jih je švicarska koncertna dvorana Tonhalle podarila prav Kopru, je bil uspeh, ki mu je sledil večletni trud številnih, ki so za to zaslužni. Tjaša Škamperle nas bo v oddaji Primorski kraji in ljudje pred nocojšnjim inavguracijskim koncertom spomnila na zgodbo novih koprskih orgel
V tokratni oddaji Primorski kraji in ljudje je naša gostja Franka Žgavec, goriška zborovodkinja, zborovska pevka, učiteljica solopetja, predsednica Kulturnega centra Lojze Bratuž v Gorici in neutrudna organizatorka kulturnih prireditev. V začetku septembra letos so ji na 56. Študijskih dnevih Draga podelili deseto, jubilejno Peterlinovo nagrado.
Železna cesta pelje mimo številnih krajev, a le malokateri ima entuziaste, ki so se povezali v Društvo ljubiteljev železnic. Ti so doma v Ilirski Bistrici, sadove njihovih prizadevanj pa si lahko obiskovalci ogledajo ob tamkajšnji železniški postaji.
Sežana, mesto poezije. Zakaj pa ne, pravijo snovalci novega urbanega kulturnega-turističnega produkta pod imenom V korak s Kosovelom. Za novo pot so odgovorni Kosovelov dom, Kosovelova spominska soba v okviru Ljudske univerze Sežana in društvo Konstruktivist. Gre za literarno turistični sprehod po Sežani. Osnovni namen projekta pa je spodbujanje kulturnega turizma v sežanski občini.
V tokratni oddaji Primorski kraji in ljudje bomo podrobneje spoznali cerkvico svetega Mihaela v Šmihelu, ki letos praznuje 550. jubilej. Ob tej priložnosti so domačini predvsem veseli dejstva, da so uspeli pridobiti sredstva za začetek obnove fresk, ki krasijo prezbiterij in slavoločno steno cerkvice. Na sprehod po freskah nas bo s sogovorniki popeljala Karin Zorn Čebokli.
Tolminska enota slovenskih lekarn, pogovor z magistro farmacije Martino Klanjšček.
Še do konca meseca bo v Zeleni hiši v Kobaridu na ogled etnološko-fotografska razstava Seniki Tolmin-Kobarid, ki sta jo s skupnimi močni sestavila domačina - vsestranski raziskovalec preteklosti iz Kobarida Pavel Četrtič in mlad fotograf, Tolminec Elvis Jerkič. Svojo strast do senikov sta povezala ob podpori Tolminskega muzeja. Mariša Bizjak.
Za blejsko kremno rezino, prekmursko gibanico, pohorsko omleto in trojanski krof ste zagotovo že slišali. Kaj pa za koprski piškot, torto Izolanko in piranski čokoladni bombon Giuseppe Tartini? Še ne? Potem je čas, da jih spoznate! Predstavila vam jih bo Jasna Preskar.
V občini Dolina so v teh dneh na ogled umetniška dela, ki so jih na različnih lokacijah postavili v okviru razpršenega muzeja MUDS - Zemlja in voda. Namen muzeja je povezati teritorij, njegovo zgodovino, tradicijo, lokalne značilnosti in izdelke s sodobno umetnostjo. Razpršeni muzej se obenem povezuje s tremi kmetijami med Dolino in Žavljami, kjer se bodo lahko obiskovalci v okviru projekta Korenine sprehodili po oljčnikih, spoznali delo in pridelke na posameznih kmetijah, posebni pa bodo tudi kulturni dogodki. Obiskali smo sodelujoče v projektu v Boljuncu in na Dolgi kroni.
Občina Ankaran leži vzdolž morja, na južnem pobočju Ankaranskega polotoka, imenovanega tudi Miljski polotok, kjer se začenja slovenski del istrske obale. Danes ima Ankaran jasen načrt razvoja, v ospredju sta predvsem zaščita narave in dvig kakovosti bivanja občanov. O življenju, kulturnem dogajanju in turističnem razvoju je z Ankarančani poklepetala Vesna Potočar Godnič.
Versko življenje je bilo nekoč na kanalskem kolovratu zelo živahno. Kako bogata je zgodovina, cerkvena zgodovina tega območja pa kaže tudi bogata sakralna dediščina, katero gotovo krasi čudovita romarska cerkev Marijini Celje v Ligu. Kraj je tudi središče Marijaceljske župnije in glede na to, da v njem živi malo ljudi, je kljub temu ohranil razgibano versko življenje. Nedavno so začeli z obnovo župnišča in odkrili čudovite freske, ki jim, s pomočjo izkušenih restavratorjev, dajejo novo življenje. Novo podobo in namen pa bo dobilo tudi liško župnišče. O Ligu, freskah in sakralni dediščini tega hribovitega dela Primorske med Idrijo in Sočo, se je s kanalskim župnikom Alešem Rupnikom, pogovarjal Boštjan Simčič.
V današnji oddaji Primorski kraji in ljudje smo obiskali Banjšice in Lokve. Trnovsko in Banjško planoto sicer v letošnjem letu v večji meri spoznavajo Slovenci na račun turističnih bonov, tujce pa tja večinoma privabi mir in narava. Kulturne in naravne znamenitosti, kmetije in kulinarično ponudbo si lahko ogledajo in okušajo z električnimi kolesi, peš ali na konju. Zadnja turistična pridobitev je multigolf igrišče, ki so ga pred dnevi odprli na Lokvah. Na nedeljski izlet vas vabi Nataša Uršič.
Tako imenovani »ruski« bloki imajo za Novogoričane velik simbolni pomen. So prve stanovanjske stavbe, v katere so se preselili prvi prebivalci novonastalega mesta. Bloki so nastali po zamisli arhitekta Edvarda Ravnikarja in so zaradi kakovostne gradnje in velikosti še danes med najbolj iskanimi stanovanji v mestu. Umetnostna zgodovinarka dr. Alenka Di Battista jim je posvetila knjižico z naslovom Ravnikarjevi bloki, ki je pred kratkim izšla pri Umetnostnozgodovinskem inštitutu ZRC SAZU. V oddaji Primorski kraji in ljudje jo je gostila Nataša Uršič, ki se je pogovarjala tudi z Brankom Belingarjem in Katjo Gabrijelčič. Oba sta ena od prvih stanovalcev teh blokov in seveda tudi novo nastajajočega mesta.
V današnji oddaji Primorski kraji in ljudje bomo obiskali Izolo in Izolane. O tem mestu, za katerega tako domačini kot obiskovalci pravijo, da ima posebno dušo in drugačno energijo, se bomo pogovarjali z Natašo Benčič. Naša radijska kolegica, vse življenje iskreno predana temu mestu in ljudem, je namreč koronski čas izkoristila tudi za pisanje. Pred dnevi je v dveh jezikih izšla njena knjiga ZANIMIVI IZOLANI 100: PORTRETI 2004-2020, v kateri je združila zgodbe vseh, ki so v zadnjih 16 letih bili njeni gostje na istoimenski javni prireditvi v organizaciji Mestne knjižnice Izola. Fotografske portete je ustvaril Remigio Grižonič. Zakaj je Izola tako zelo posebna sta zaupala Mateji Brežan.
Neveljaven email naslov