Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V tokratni oddaji smo se odpravili v Štanjel. V starem jedru so vaščani na ogled postavili okoli 5o tradicionalnih božičnih jaslic, ki krasijo dvorišča, okna in zidove srednjeveškega bisera.
519 epizod
Vabimo vas v družbo ljudi, ki so zaradi svojega dela, dejanj in značaja drugačni, izstopajoči. Pogosto so povezani s svojim krajem, zato predstavljamo tudi naš geografski prostor in njegove značilnosti.
V tokratni oddaji smo se odpravili v Štanjel. V starem jedru so vaščani na ogled postavili okoli 5o tradicionalnih božičnih jaslic, ki krasijo dvorišča, okna in zidove srednjeveškega bisera.
V tokratni oddaji vas bomo popeljali v Ocizlo, naselje v občini Hrpelje-Kozina, ki ga obkrožajo številne pohodne in kolesarske poti. Ocizla je priljubljena točka tudi za plezalce, saj je v bližini Osp. Ljubezen do kraja in skrb za naravo so Vesni Potočar Godnič predstavili domačini, ki skrbijo, da se bo Ocizla tudi v prihodnje razvijala v sozvočju z naravo.
V oddaji se vprašamo, kaj bi o sodobni krizi povedal Srečko Kosovel. Njegov portret z masko namreč v času epidemije stoji sredi Sežane. Na vprašanje odgovarjajo univerzitetni profesor iz Trsta Miran Košuta in Simon Kastelic ter Mateja Kralj s sežanskega društva Konstruktivist.
29-letni violončelist Teodor Bratina, doma iz Lokavca, je že od oktobra leta 2009 na Dunaju, kjer je po končanem študiju postal član uglednih dunajskih orkestrov. Pandemija korona virusa je mlademu ajdovskemu glasbeniku spremenila nekatere zastavljene cilje, saj se je moral vrniti domov. Njegova velika strast sta tudi aviacija in letalsko modelarstvo, zato je njegovo stanovanje na Dunaju postalo univerzalna delavnica, v kateri zadnja leta izdeluje tudi loke in popravlja inštrumente.
Praznična oddaja Primorskki kraji in ljudje je bila namenjena največjemu krščanskemu prazniku, veliki noči. Kako so jo praznovali včasih, kakšen je njen etimološki pomen? Oddajo je pripravila Smilja Baranja, gostje oddaje pa so bile etnologinja dr. Katja Hrobat Virloget, raziskovalka, jezikoslovka in dialektologinja dr. Jožica Škofic in Marija Bonin iz Nožeda pri Kortah.
Nadja Likar, ki dela v Otroškem vrtcu Ajdovščina, je prejela priznanje Blaža Kumerdeja za uspehe v vzgoji in izobraževanju. Vsi otroci si želijo biti sprejeti, potrebno jim je prisluhniti in upoštevati njihove zamisli, meni vzgojiteljica. Z njo smo se srečali še pred izbruhom epidemije, obiskali smo jo tam, kjer se počuti najbolj domače: v vrtcu, med otroki.
Cerkniško jezero je eno največjih presihajočih jezer v Evropi. Vsako leto se pojavi na kraškem polju, ujetem med Javorniki na eni ter Bloško planoto in Slivnico na drugi strani. Sodi v Notranjski regijski park, ki ga je ustanovila Občina Cerknica leta 2002 z namenom ohranitve, varstva in raziskovanja naravnih ter kulturnih vrednot ter arheološke in etnološke dediščine. Spomladi, ko se bo jezero začelo polniti, bodo nared tudi nove informativne table ob dveh pohodniških poteh in ornitološke opazovalnice, ki jih bodo postavili s pomočjo evropskih projektov LIFE Stržen in Kras.Re.Vita.
Slovenistka Brigita Slejko je pred štirimi desetletji pri pripravi diplomske naloge posnela pripovedovanje starejših domačinov iz vasi Otlica, ki leži na planoti nad Vipavsko dolino, imenovani Gora. Prisluhnila je njihovim spominom in pravljicam, ki so jih poznali. Izbor tega gradiva je objavila v knjigi Pripovedi z Otlice. Obiskala jo je Ivana Zajc.
Z današnjo oddajo Primorski kraji in ljudje odhajamo v Sečovlje. To je nekdanje solinarsko naselje, ki leži ob vzhodnem robu Sečoveljskih solin. V pisnih virih je kraj omenjen že v rimskih časih. Ker je mednarodni dan žena, smo v vasi obiskali tisto, ki pozna prav vse, zanje skrbi tudi preko delovnega časa, je njihova pomembna zaupnica. Družinsko zdravnico, predsednico Območnega združenja Rdečega križa Piran, Olgo Šinkovec Somrak je obiskala Mateja Brežan.
V oddaji Primorski kraji in ljudje bomo obiskali Drežnico. Vas pod mogočnim Krnom je skozi zgodovino doživela veliko preizkušenj, a je kljub temu vse do danes ohranila idilično podobo, pestro ljudsko izročilo in avtohtone koze. Z različnimi sogovorci bomo ustvarili radijsko razglednico Drežnice: o njeni zgodovini, prebivalcih, s čim so se ukvarjali, o navadah in običajih ter naravnih znamenitostih kraja, ki ga objema gorska veriga z mogočnim Krnom. K poslušanju vabi Boštjan Simčič.
Letos mineva 75 let od osvoboditve preživelih v nacističnem koncentracijskem taborišču Auschwitz. Na svetu ni kraja, ki bi bil bolj zaznamovan s smrtjo. V času delovanja Auschwitza od leta 1940 do leta 1945 so nacisti tam pobili milijon sto tisoč ljudi. Milijon je bilo Judov. Sedemindvajseti januar, dan, ko je sovjetska rdeča armada osvobodila to največje taborišče za sistematično množično iztrebljanje, je bil prav zato izbran za Svetovni dan spomina na žrtve holokavsta. V vseh nacističnih taboriščih je umrlo 6 milijonov Judov in 11 milijonov pripadnikov drugih skupin: od Slovanov, do Romov, istospolno usmerjenih, invalidov, verskih in političnih zapornikov. Med žrtvami holokavsta so bili tudi Judje iz Istre in Primorci. Po njihovih sledeh se odpravljamo v oddaji Primorski kraji in ljudje. Lea Širok bo nekaj njihovih zgodb osvetlila s sogovornikoma, profesorjem Borisom Hajdinjakom, ki je na nedavnem predavanju Pomorskega muzeja predstavil svoje raziskave o holokavstu v Istri, in Tončko Senčar, nekdanjo taboriščnico iz Pirana.
19. januarja pred 75-imi leti se je na Trnovem odvijala ena največjih primorskih partizanskih bitk. Nemška vojska je dobila ukaz za uničenje IX. korpusa z namenom, da pripravi novo obrambno linijo namenjena umiku njihovih vojakov, ki so pozimi leta 1944 začeli izgubljati bitke na vseh frontah. Na pomoč in v obrambo vzhodne italijanske meje so prišle tudi enote X.MAS. V hudem mrazu in bitki, ki je trajala tri dni so borci izbojevali zmago za partizansko Trnovo. Novogoriško območno združenje borcev je skupaj z domačini in ob sodelovanju Goriškega muzeja in Muzeja novejše zgodovine pripravilo spominsko proslavo in odprtje priložnostne razstave. Nataša Uršič je pred mikrofon povabila različne sogovornike, ki so ji razkrili ozadje te bitke in načrte za prihodnost v povezavi z zgodovinskim turizmom na Trnovem.
V oddaji Primorski kraji in ljudje bomo spoznali Bruna Kocjana iz Senožeč. Aktiven krajan, ki je skoraj vso poklicno pot zapisal gostinstvu.Za njim je "veseli december", ko si je večkrat nadel poseben kostum ... Že več kot 30 let je namreč tudi dedek mraz. Tudi o tem se je z njim pogovarjala Tjaša Škamperle.
Med ljubitelje goriške kulture vas vabimo v tokratni oddaji. Konec novembra 2019 je Zveza kulturnih društev Nova Gorica izdala obsežen zbornik o več kot 55-letni pestri dejavnosti različnih kulturnih društev na Goriškem. V lični publikaciji z naslovom Vesela Goriška z umetniškimi fotografijami Jerneja Skrta so objavljeni poglobljeni zapisi strokovnjakov. Zbornik je uredila Polona Kante Pavlin, goriška novinarka, literarna komparativista, pevka in velika ljubiteljica kulture, ki jo je pred mikrofon povabila Tatjana Gregorič.
Najbolj priljubljena slovenska kava je narejena je po okusu Marije Tul, v prenesenem in dobesednem pomenu. Proti koncu 60. let prejšnjega stoletja se je namreč mlada Zadarčanka po študiju v Ljubljani in zaposlitvi v portoroški Drogi lotila recepture nove kave. Trajalo je kar nekaj časa, da je sestavila mešanico, ki jo danes poznamo pod blagovno znamko Barcaffe. Marija Tul je že skoraj dve desetletji upokojena, a je še vedno zvesta svoji kavi. O tem, kako je nastajal recept za dišeč, grenak in opojen kavni napitek, se je z Marijo Tul pogovarjala Jasna Preskar.
Gost oddaje Primorski kraji in ljudje je Američan, ki je povezan tudi s Slovenijo. Arch Davis ima sicer korenine na Novi Zelandiji, a je večji del življenja preživel v Združenih državah Amerike. Tam izdeluje in dizajnira različne čolne. Doslej jih je pripravil skoraj sto. Pred dobrim mesecem dni se je mudil na srednji gozdarski in lesarski šoli v Postojni, kjer je skupaj z dijaki izdeloval nov čoln. Takrat je bil v Sloveniji že petič, a kot pravi, se bo ponovno vrnil. Kako je znani ameriški izdelovalec čolnov sploh povezan s Slovenijo? Armin Sejarić.
V oddaji Primorski kraji in ljudje smo gostili še zadnjega "sedemdesetletnika" v nizu, ki smo ga pripravili ob 70-letnici radia Koper. To je dr. Andrej Bekeš, Koprčan v šestdesetih letih, maturant idrijske gimnazije in le za kratek čas matematik, saj ga je študij odpeljal na Japonsko, tam pa zapeljal jezik, zaradi katerega se je lotil študija japonskega jezikoslovja in zamenjal poklic. Postal je japonolog ter bistveno prispeval k ustanovitvi oddelka za azijske študije na Filozofski fakulteti v Ljubljeni, bil njegov prvi predstojnik, zdaj pa je zaslužni profesor. Z njim se je pogovarjala Neva Zajc.
V naslednjih minutah vas bomo z oddajo Primorski kraji in ljudje popeljali v komensko občino, vsaj 50 let daleč v preteklost. Zavod Krasen Kras je v sodelovanju s stilistko Tjašo Škapin in Javnim zavodom Komenski Kras v Fabianijevi dvorani pripravil razstavo z naslovom: »Šivilja v vaškem življenju in na rdeči preprogi.« Več desetletij nazaj hitre mode, ki smo ji priča danes, niso poznali. Poznali pa so kvalitetno blago in ročno šivana oblačila. K takemu načinu se zaradi ekološke ozaveščenosti ponovno vračamo. Vesna Potočar Godnič.
Posebna enota za gašenje v visokogorju Gamsi Gasilske zveze Bovec letos praznuje 10 let delovanja. Ustanovili so jo zaradi specifike tamkajšnjih požarov, ki so večinoma v visokogorju in zahtevajo drugačen pristop. Enota šteje 45 članov, vsi so prostovoljni gasilci. V vseh letih delovanja so gasili 16 požarov v visokogorju na 1800 metrih nadmorske višine in več. Začetke enote in njeno delovanje je predstavil njen poveljnik Miro Bozja. Oddajo Primorski kraji in ljudje je pripravila Meta Škvarč.
Sociolog, politik, diplomat, pisec. To je v nekaj besedah Jože Šušmelj. V tem tednu je luč sveta ugledal dokumentarni portret človeka, ki je v preteklosti in še danes s svojim delom močno zaznamuje ožji in širši prostor. Film je nastal v produkciji Slovenskega programa Deželnega sedeža RAI za Furlanijo Julijsko krajino, zasnovala ga je Erika Škrlep, posnel pa Jure Škrlep. S Šušmeljevo pripovedjo se sprehodimo skozi njegovo mladost in poklicno pot. Tokratno oddajo Primorski kraji in ljudje je pripravila Ingrid Kašca Bucik.
Letos Radio Koper praznuje 70 let, zato vam predstavimo Primorca, ki praznuje enak jubilej. Tokrat je to Miha Demšar, zdravnik specialist družinske medicine iz Nove Gorice. V ranem otroštvu se je družina Demšar priselila z Notranjske na Primorsko, kjer domuje burja. Nanjo ima sogovornik zanimive spomine, pa tudi na službovanje na Trnovsko Banjški planoti in na 18 letno vodnje Zdrastvenega doma. Svoje bogate spomine in poglede na zdravstvo je razkril v pogovoru, ki ga je pripravila Ingrid Kašca Bucik.
Neveljaven email naslov