Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V Slovenskem kulturnem društvu Valentin Vodnik v Dolini pri Trstu so v lastni režiji posneli dokumentarec o bogastvu vodnih virov v lokalnem okolju. Območje Doline je nekoč imelo več kot sto različnih vodnih izvirov. Člani društva so zbrali pričevanja sovaščanov in predstavili študije, ki jih je opravil Jamarski odsek Planinskega društva iz Trsta. Bogato naravno in kulturno dediščino kraja, bodo tako spoznale tudi mlajše generacije.
519 epizod
Vabimo vas v družbo ljudi, ki so zaradi svojega dela, dejanj in značaja drugačni, izstopajoči. Pogosto so povezani s svojim krajem, zato predstavljamo tudi naš geografski prostor in njegove značilnosti.
V Slovenskem kulturnem društvu Valentin Vodnik v Dolini pri Trstu so v lastni režiji posneli dokumentarec o bogastvu vodnih virov v lokalnem okolju. Območje Doline je nekoč imelo več kot sto različnih vodnih izvirov. Člani društva so zbrali pričevanja sovaščanov in predstavili študije, ki jih je opravil Jamarski odsek Planinskega društva iz Trsta. Bogato naravno in kulturno dediščino kraja, bodo tako spoznale tudi mlajše generacije.
Rodičani , ki so bili od nekdaj podjetni, imajo tudi izredno bogato kulturno zgodovino. Veliko truda so vložili v ohranjanje lastnega narečja in to počnejo še danes. Amaterska gledališka skupina Rodik, na fotografiji Andreja Petroviča, se je po nekajletnem zatišju ponovno sestavila in z veseloigro »Frišni zrak« zapolnila dvorano.
93-letni glasbenik je pomembno vplival na glasbeno življenje Brik in Bricev ter slovensko domačo glasbo.
Mineva 25 let odkar sta Ivanija in Marino Sosič iz Strunjana prvič podarila brezplačne enotedenske počitnice za socialno ogroženo družino z Bovškega. Od takrat se je njihova solidarnostna pot nadaljevala in še krepila. Pri njih so bile v vseh teh letih številne družine. Največkrat take, ki so prvič v življenju videle morje. To humanitarno družinsko tradicijo, ki je prvotno nastala v sodelovanju z Območnim združenjem Rdečega križa Piran, ponosno nadaljujeta sin Sebastjan in snaha Sabina. Na letošnjem zboru članov so jim podelili tudi posebno priznanje.
Izobraževanje v tretjem življenjskem obdobju je priložnost utrjevanja poznanih in novih zanimanj, aktivnega preživljanja časa in predvsem druženja. V slovenski Istri so člani Društva Pristan tudi med tistimi, ki so orali ledino na tem področju in si že 25 let prizadevajo za pestrost in kakovost študijskih programov. V tem tednu so v koprski dvorani sv. Frančišča slovesno obeležili prehojeno pot, ob tem pa prikazali dokumentarni film, ki je nastal za to priložnost. V prihodnje društvo čaka še veliko izzivov, tako ohranjanja obostoječih programov od učenja jezikov, družboslovnih vsebin, likovnega ustvarjanja, pevskega zbora, pohodništva, bralnih in debatnih krožkov kot tudi na področju digitalnega opismenjevanja.
Enega od učinkovitih načinov, kako poskrbeti za lastno dobro počutje v tem občasno prehitrem tempu življenja, predstavlja joga. Njeni številni pozitivni učinki se poznajo tako na telesnem kot duševnem nivoju: zmanjšuje stres in spodbuja notranji mir, z njeno pomočjo se pride do večje telesne kondicije, pa tudi do izboljšanja gibljivosti in dihanja. Morda se bo kdo nad njo navdušil ob poslušanju tokratne oddaje Primorski kraji in ljudje. Anita Urbančič se je povabila na obisk v Joga sobo v Izolo, kjer jo je z nasmeškom na obrazu sprejela Anja Brenko.
Basist Cveto Polak iz skupine Šank Rock ima svojo glasbeno rezidenco v Škrbini na Krasu. Glasbenik v skupini, s katero je veliko Primorcev dočakalo jutro v Zelenem Gaju, si je uresničil dolgoletno željo. Kako je roker, ki z zasedbo Šank Rock letos na koncertih praznuje 40 let + , iz rodnega Velenja pristal na Krasu, boste izvedeli v tokratni oddaji Primorski kraji in ljudje. Urši Mravlje je zaupal, kako se je moral predstaviti domačinom in kaj so mu poleg terana ponudili.
V oddaji Primorski kraji in ljudje smo se podali v Izolo, ki letos praznuje stoletnico organiziranega igranja nogometa. V bogati zgodovini se je ime izolskega kluba večkrat menjalo, za ekipo so igrali številni znani nogometaši, na trenerski klopi so se zvrstila zveneča trenerska imena. Vrhunec predstavlja nastopanje v pokalu UEFA, leta 1992 je na izolskem stadionu gostovala portugalska Benfica. Člansko moštvo je trenutno v tretji ligi, za mlajše selekcije pa nastopajo številni nadebudni nogometaši. Tudi o tem se je Primož Čepar pogovoril s predsednikom kluba, Erikom Tothom.
Kostanjevica v Novi Gorici oziroma Kapela, kot griču nad Novo Gorico pravijo domačini, letos obeležuje več jubilejev. 400 let mineva od postavitve prve cerkvice, 70 let praznuje župnija, spominjajo pa se tudi 150-letnice rojstva patra Aleksandra Vaupotiča, pedagoga in glasbenika, ki je med soško fronto ostal edini varuh samostana. Obletnice obeležujejo s številnimi dogodki. Pred dnevi so odprli prenovljeno čezmejno pešpot, ki Kostanjevico povezuje z Gorico v Italiji. Zavod za varstvo kulturne dediščine, ki je lani zaključil obnovo cerkvene ladje, si skupaj z Goriškim muzejem prizadeva, da bi postala Kostanjevica spomenik državnega pomena. Več pa v tokratni oddaji Primorski kraji in ljudje, ki jo je pripravila Karin Zorn Čebokli.
Veliko noč, eden največjih krščanskih praznikov, praznujejo skoraj v vseh državah sveta, toda način praznovanja in šege se velikokrat razlikujejo. Za ta tradicionalni praznik, v mnogih domovih po Sloveniji izdelujejo pirhe. To je star običaj, s kateri verniki pozdravijo pomlad in novo življenje. Jajca namreč simbolizirajo rodnost in novo rojstvo. Po krščanskem izročilu sicer pirhi predstavljajo Jezusovo ponovno vstajenje od mrtvih. Na cvetno nedeljo smo se odpravili v Benečijo v vasico Breg le streljal stran od Dreke, kjer so članice in člani Kulturnega društva Kobilja glava pripravili razstavo pirhov »Dreškega kamuna«. Na njej je sodelovala tudi skupina žensk iz Poljubinja, ki je pokazala, kako pa pri njih izdelujejo Šempavske pirhe. Po kambreškem hribovju, čez Kolovrat in Solarje do gostilnice na Bregu, se je za oddajo Primorski kraji in ljudje odpravil Boštjan Simčič.
Kvačkane lutke iz Maljine skrinjice so avtentične figure istrske ljudske pevke, pisateljice in umetniške ustvarjalke Alenke Kranjac. Unikatne lutke ne predstavljajo le pravljičnih bitij, temveč tudi različna zgodovinska obdobja naših krajev. Z Alenko Kranjac se je pogovorila Loredana Vergan.
V Divači sta zaživeli novi stanovanjski skupini za osebe z dolgotrajnejšimi težavami v duševnem zdravju. Dom na Krasu iz Dutovelj je pred dvema letoma začel s preobrazbo zavoda in z uresničevanjem nacionalnega programa socialnega varstva. To pomeni da osebam s težavami v duševnem zdravju omogočajo življenje izven institucije, v skupnosti. Skoraj kot v družini.
Pred tednom dni se je v briški renesančni vili v Vipolžah začela 54. revija Primorska poje. Po dveh letih je ta največji čezmejni pevski dogodek znova zaživel celovito, s koncerti, druženji in številnimi obiskovalci. Letošnji slogan se glasi »Naj gre pesem med ljudi« in že pred koncertom je bilo med pevci čutiti vznemirjenost ob pričakovanju pevskega praznika v polnem sijaju. Tam je bila tudi naša terenska ekipa s producentko Ksenijo Kos, tonskima mojstroma Tadejem Tadičem in Mitjo Maršičem ter Boštjanom Simčičem, ki je uvodni večer zaobjel v naslednji reportaži.
Marsikateri novinar je prvi stik s poklicem dobil pri delu na šolskem radiu. Tudi avtorica današnje oddaje Primorski kraji in ljudje. Oddaje, ki jih je slišati prek ozvočenja na šolskih hodnikih, so danes lahko sestavni del predmeta vzgoja za medije. Radio Kosovel nastaja v Sežani, kamor se je z Maksimom Verganom in Davorinom Lovrečičem v reportažnem avtu zapeljala Tjaša Škamperle.
Lani poleti je tudi Izola dobila svoji 'kurjeri'. Gre za električna minibusa, ki občane brezplačno zapeljeta do upravne enote, pokopališča, trgovin na obrobju mesta, medgeneracijskega centra ali doma upokojencev. Dnevno prepeljeta v povprečju 80 potnikov, poleti nekaj več, pozimi malo manj. Ker je zanimanje za prevoz na splošno veliko, naročila pa sprejema neposredno voznik, je včasih težko vzpostaviti zvezo in naročiti prevoz. A vztrajnost in potrpljenje se načeloma vedno izplačata, zagotavljajo redni uporabniki. Z njimi, voznikom in predstavnico občine se je o kurjerah za oddajo Primorski kraji in ljudje pogovarjala Jasna Preskar.
V Opatjem selu imajo dolgoletno tradicijo pustovanja. Po nekaterih pričevanjih so pust praznovali že v času Avstro-Ogrske monarhije. Opajci še danes nadaljujejo z značilnimi pustnimi navadami. Vsako leto pa pripravijo tudi skupinsko masko, s katero sodelujejo na različnih pustnih povorkah. Opajski pust je obiskala Karin Zorn Čebokli.
Jana Bergant je dokaz, kako polno življenje lahko živimo, če sledimo svojim sanjam. Po tem, ko je celo življenje živela v Ljubljani, se je v nekem trenutku odločila, da zamenja okolje. Pot jo je pripeljala v dolino reke Dragonje, kjer se ukvarja z gojenjem avtohtonih istrskih zelišč ter s pridelavo hidrolatov in eteričnih olj.
Stanislav Mahne je prejemnik priznanja 15. maj, najvišjega občinskega priznanje Mestne občine Koper. Upokojeni zdravnik je nagrado prejel za izjemen prispevek k razvoju kirurgije v slovenski Istri, za neprekinjeno predanost in humanitarno delo z bolniki ter za izkazane vrednote spoštovanja, skromnosti in skrbi za skupnost. Stanislav Mahne je bil februarja 2023 tudi naš sogovornik v oddaji Primorski kraji in ljudje. V založbi knjigarne Libris je pred kratkim izšla knjiga "Razvoj izolske kirurgije in zgodbe kirurga", ki jo je napisal upokojen primarij doktor Stanislav Mahne. Je ugleden kirurg, v slovenskem prostoru eden od pionirjev pri uvajanju minimalno invazivnih tehnik na področju abdominalne kirurgije. Bil je predsednik Sveta zavoda Splošne bolnišnice Izola, več let tudi predstojnik Kirurškega oddelka in organizator pomembnih kongresov in simpozijev. Leta 2014 je bil pobudnik odprtja pro bono ambulante v Kopru, kjer še danes oskrbuje osebe brez zdravstvenega zavarovanja.
Predstavljamo vam Marijio Kapušin iz Nove Gorice, prejemnico Plakete mestne občine Nova Gorica za posebne dosežke na področju kulture, minulo leto pa ji je Javni sklad kulturnih dejavnosti podelil Maroltovo listino.
Našo tokratno gostjo marsikdo pozna kot pobudnico akcije Pecivo za starejše, ki že sedem decembrov razveseljuje oskrbovancev domov na Goriškem. Ajda Miška je Novogoričanka, ki pa jo je njena strast naredila še malo Vrtojbenko. V hiši starih staršev namreč iz starih kosov pohištva ustvarja novo zgodbo. Spoznajmo še to njeno strast.
V Knjižnici Makse Samsa v Ilirski Bistrici je te dni na ogled razstava Podgrad na starih 'kartulinah', ki jo je pripravil Karlo Vičič, ljubiteljski zbiratelj starih razglednic in dokumentov. Svojo zbirko je prvič predstavil že pred več desetletji v domači gostilni Pri Sotlarjevih, kot upokojenec pa se zadnjih nekaj let še bolj posveča ureditvi zbirke in preučevanju starih dokumentov. Razstava starih razglednic prikazuje razvoj Podgrada od začetka izdaje razglednic, okoli leta 1873, poudarek pa je na prelomu 19. v 20. stoletje, tja do leta 1922.
Neveljaven email naslov