Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V Sloveniji naj bi imeli okrog 500 gradov in dvorcev. Usoda številnih je počasen propad, pri poskusih oživitve pa so težava neurejena lastništva in strog konservatorski pristop. Država naj bi skrbela za nekaj več kot 166 grajskih objektov. In najdejo se dobre zgodbe, ko so gradovi po obnovi oživeli in danes vabijo na obisk ljudi z vsega sveta. V to verjamejo tudi v Podčetrtku, kjer so pred kratkim odprli prenovljene prostore gradu. Začetki Gradu Podčetrtek segajo v 12. stoletje. Zunanjost je zasijala v vsem svojem razkošju, notranjost pa še čaka na renovacijo. Do kod vse seže pogled z razgledne ploščadi gradu, je Marko Rozman preveril na terenu.
Grad Podčetrtek je po letih propadanja zasijal v novi podobi. Usoda številnih gradov in dvorcev pa je počasen propad, pri poskusih oživitve pa so težava neurejena lastništva in strog konservatorski pristop. Država naj bi skrbela za nekaj več kot 166 grajskih objektov. Kakšno je trenutno stanje gradov in grajskih objektov, je pojasnil državni sekretar na ministrstvu za kulturo Matevž Čelik Vidmar.
404 epizod
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
V Sloveniji naj bi imeli okrog 500 gradov in dvorcev. Usoda številnih je počasen propad, pri poskusih oživitve pa so težava neurejena lastništva in strog konservatorski pristop. Država naj bi skrbela za nekaj več kot 166 grajskih objektov. In najdejo se dobre zgodbe, ko so gradovi po obnovi oživeli in danes vabijo na obisk ljudi z vsega sveta. V to verjamejo tudi v Podčetrtku, kjer so pred kratkim odprli prenovljene prostore gradu. Začetki Gradu Podčetrtek segajo v 12. stoletje. Zunanjost je zasijala v vsem svojem razkošju, notranjost pa še čaka na renovacijo. Do kod vse seže pogled z razgledne ploščadi gradu, je Marko Rozman preveril na terenu.
Grad Podčetrtek je po letih propadanja zasijal v novi podobi. Usoda številnih gradov in dvorcev pa je počasen propad, pri poskusih oživitve pa so težava neurejena lastništva in strog konservatorski pristop. Država naj bi skrbela za nekaj več kot 166 grajskih objektov. Kakšno je trenutno stanje gradov in grajskih objektov, je pojasnil državni sekretar na ministrstvu za kulturo Matevž Čelik Vidmar.
Občina Šmarješke Toplice je vse bolj turistična. Ne le zaradi termalne vode, ki obiskovalcem predstavlja pomemben del bivanja, temveč tudi zaradi drugih naravnih danosti. V vinskih goricah Koglo in Vinji Vrh so idealne razmere za razvoj vinogradništva in rast vinske trte. Ker območje tradicionalno poraščajo trte, ki dajejo grozdje za dolenjskega posebneža – cviček, so se v občini odločili, da v središču Šmarjete postavijo izvir cvička, ki ga bodo oskrbovali lokalni vinogradniki.
V vasi Kačiče pri Divači, na stičišču Krasa in Brkinov, se je pred dobrimi 180 leti začela pisati zgodovina Belajeve domačije. Že od samega začetka je bila to domačija odprtih vrat – krčma, pozneje osmica, poleg tega so okoliški kmetje tu lahko predelali sadje v mošt. Danes na lepo obnovljeni Zeliščno-etnološki domačiji Belajevi povezujejo tradicijo in izkušnje prednikov s sodobnimi spoznanji zeliščarstva, biodinamike, permakulture ter drugih trajnostno naravnanih dejavnosti. Obiskovalce privabljajo predvsem njihovi zeliščni vrtovi, kjer uspeva približno 130 vrst zdravilnih rastlin, dišečih začimbnic in divjih užitnih rastlin, ter stara hiša s črno kuhinjo in »spahnjenco«. Vabljeni s Prvim na obisk!
Prvi bo na obisku na balinišču. Predstavili vam bomo igro, ki so jo izumili že stari Grki, izpopolnili so jo Rimljani, na območju Slovenije pa so jo na nekdanjem Kranjskem začeli igrati okoli leta 1910. Danes je Slovenija ob Italiji, Franciji in Hrvaški ena izmed glavnih sil tega športa. Terenska ekipa, ki jo sestavljajo Damijan Rostan, Marko Rozman in Aleš Ogrin, se bo družila s predstavniki Balinarske zveze Slovenije in Balinarskega društva Trata v Škofji Loki.
Ekipa Prvega vsako sredo ob 11.30 po radijskih valovih pripelje v vaše domove dogajanje iz različnih kotičkov Slovenije. Ob pomoči sogovornikov vam pričaramo ozračje, ki vlada v različnih ustanovah med delovnim dnem, ter vam predstavimo vsakdanjik prebivalcev z nekega območja in prostovoljske projekte, ki ne smejo biti spregledani.
Četrtega julija letos so v Črni na Koroškem odprli najdaljšo slovensko jeklenico oziroma zipline, poimenovano olimpline v čast vseh udeležencev olimpijskih iger, ki prihajajo iz Črne na Koroškem. Jeklenica z Navrškega vrha nad Črno mimo črnjanskih smučišč ponuja 1260 metrov adrenalina kar 206 metrov visoko na najvišjem delu. Se bosta z nje upala spustiti koroška dopisnica Metka Pirc in novinar Jure K. Čokl? Prvi na obisku odgovarja tudi na to vprašanje.
Teče po urbanih dolinah in samotnih planotah, čez prelaze, po skritih stezicah redko poseljenih krajev, skozi večje turistične centre, ob številnih rekah ter v manjšem delu tudi po italijanskem obmejnem območju. Razdeljena je v 16 etap in je dolga 270 km. Juliana Trail je pot, na katero se podaja vedno več domačih in tujih pohodnikov, iščoč ne le pohodniških izkušenj, temveč tudi lepoto alpskega sveta in možnost raziskovanja kulturne in zgodovinske dediščine. O tej krožni poti okrog Julijskih Alp bomo govorili v tokratni sredini oddaji Prvi na obisku. Ekipa Prvega se oglasi iz Kranjske Gore natanko ob 11.30.
Ekipa Prvega vsako sredo ob 11.30 po radijskih valovih pripelje v vaše domove dogajanje iz različnih kotičkov Slovenije. Ob pomoči sogovornikov vam pričaramo ozračje, ki vlada v različnih ustanovah med delovnim dnem, ter vam predstavimo vsakdanjik prebivalcev z nekega območja in prostovoljske projekte, ki ne smejo biti spregledani.
Nedvomno je gorsko in turno kolesarjenje v zadnjih desetih letih doživelo nov razcvet. Ne samo, da se je povečalo število kolesarjev, tudi zvrst gorskega in turnega kolesarstva se je v zadnjih letih precej spremenila in usmerila. Tudi v Sloveniji opažamo naraščajoč trend preživljanja prostega časa v naravi na kolesu, čemur pa po mnenju kolesarjev ne sledita niti zakonodaja niti razvoj infrastrukture. Tokrat bomo v oddaji Prvi na obisku obiskali hrib Golovec, ki je prepreden s številnimi kolesarskimi potmi. S sogovorniki bomo iskali odgovor na vprašanje, kako najti pravo razmerje med varovanjem narave in gozdov in njihovo uporabo za rekreacijske namene. Vabljeni v našo družbo ob 11.30.
Končuje se šolsko leto 2019/2020, ki si ga bodo zelo dobro zapomnili tako učenci kot učitelji in starši. Zadnja tretjina leta je namreč minila v znamenju ukrepov zaradi epidemije novega koronavirusa, pouk se je za kar nekaj tednov preselil na splet in tudi letošnje poletne počitnice bodo verjetno nekoliko drugačne kot sicer. Kako so se z učenjem na daljavo spopadli učenci in zaposleni na Osnovni šoli Toneta Pavčka v Mirni Peči, kako je minilo zadnjih nekaj tednov po vrnitvi v šolo in kakšni so počitniški načrti tamkajšnjih šolarjev, bo na zadnji šolski dan preverila terenska ekipa Prvega.
Danes gremo v Štanjel, ki je bil prvič omenjen v pisnih virih leta 1402, utrjen pa je bil že v antiki. Bil je branik pred turškimi vpadi vrhunec pa je naselje doživelo v 16. in 17. stoletju. V medvojnem času je svoj pečat arhitekturi vtisnil Maks Fabiani, ki je arhitekturo 16. in 17. stoletja s svojimi posegi prilagodil potrebam sodobnega življenja. V Štanjel se je danes odpravila naša terenska ekipa; Vladimir Jovanovič, Sabrina Mulec in Cirila Štuber.
Generalna skupščina Združenih narodov je leta 2010 opredelila pravico do vode kot temeljno človekovo pravico. Pred leti se je z vpisom neodtujljive pravice do vode v Ustavo njenim ciljem pridružila tudi Slovenija. Vseeno po državi najdemo še nekatera območja brez vzpostavljenega vodovodnega sistema. Eno izmed njih je Ajdovska planota v občini Žužemberk, kjer več kot 600 prebivalcev uporablja deževnico. Kako je mogoče, da na tem predelu države, ki je od Ljubljane oddaljeno dobrih 60 kilometrov, že imajo optično omrežje, nimajo pa osnovne dobrine, kot je pitna voda? Ekipa Prvega bo obiskala to območje in iskala odgovore. Podrobneje v pogovoru, ki ga vodita Jože Žura in Marko Rozman.
Letos že 21. leto zapored praznujemo Nacionalni teden prostovoljstva. Na Slovenski filantropiji - Združenju za promocijo prostovoljstva, si prizadevajo za dvig prepoznavnosti prostovoljskega dela. Tako se v tem tednu zahvaljujejo prostovoljcem in prostovoljskim organizacijam za njihovo udejstvovanje, hkrati pa vabijo posameznike, da spoznajo prostovoljske priložnosti, svoj čas pa namenijo tudi v dobro skupnosti. Kje je prostovoljstvo danes in ali ljudje prepoznajo delo prostovoljcev in kaj to delo pomeni njim samim? To bomo izvedeli danes, na Veseli dan prostovoljstva, ko prostovoljci v več kot 40 krajih delijo časopis Dobra dela ne potrebujejo reklame. Prostovoljci časopis delijo tudi mimoidočim na Kongresnem trgu v Ljubljani. Od tam se bo oglašala ekipa oddaje Prvi na obisku Petra Medved in Peter Močnik.
V Sloveniji imamo več kot 10 tisoč čebelarjev, ali, povedano drugače, 5 na tisoč prebivalcev, s čimer se uvrščamo v sam svetovni vrh. Tja sodijo slovenski čebelarji tudi glede na svojo strokovnost, napredne čebelarske tehnologije in tradicijo čebelarstva. Na svetovni dan čebel bo ekipa Prvega obiskala Jožefa Kokla iz Preddvora, ki je predstavnik že vsaj tretje generacije čebelarjev v njihovi družini. Kakšna je letošnja čebelarska sezona, kako čebelarji iščejo čebelje paše, kako prenašajo svoje znanje na mlajše rodove in kako utrjujejo zaupanje potrošnikov v slovenski med, boste slišali po pol dvanajsti na Prvem.
Med mnogimi institucijami in zavodi, ki so morali zaradi novega koronavirusa zapreti svoja vrata, je bil tudi Arboretum Volčji Potok – javni zavod, ki sodi med najpomembnejšo vrtno arhitekturno dediščino v Sloveniji in je razglašen za kulturni spomenik državnega pomena. Med drugim skrbi za širjenje parkovne in vrtnarske kulture v slovenskem prostoru in se povezuje in sodeluje s podobnimi institucijami po svetu. Arboretum bo obiskala tudi ekipa Prvega in preverila, kako je zaprtje vplivalo na njegovo delovanje in razvoj, kaj lahko obiskovalci po ponovnem odprtju občudujejo in katere so spremembe, ki jih morajo ob obisku parka upoštevati. Pridružite se nam v sredo, ob 11.30, na Prvem.
Na Prvem se selimo v Škofjo Loko, kjer je naša terenska ekipa obiskala Zavod O, zavod škofjeloške mladine. Ta se ukvarja z organiziranjem in izvajanjem mladinskih interesnih dejavnosti s področja kulture, umetnosti, prostega časa, izobraževanja, mednarodnega sodelovanja, založništva in javnega obveščanja. Zavod O s svojim delovanjem povezuje več programskih enot, ki imajo skupen namen: zagotoviti mladim možnosti za neformalno izobraževanje, zabavo in kulturno izražanje. Več boste izvedeli v naslednjih minutah, lepo pozdravljam novinarja Špelo Šebenik in Aleša Ogrina ter tonskega mojstra Francija Modra.
V Muzeju novejše zgodovine Celje ni nikoli tišine, saj tam domuje prvi in edini otroški muzej v Sloveniji. Otroški muzej Hermanov brlog z raznovrstnimi oblikami in metodami dela, ki so prilagojene različnim stopnjam, pomaga otrokom pri spoznavanju in razumevanju sveta. Je muzej za otroke, ki svoje vsebine črpa tako iz preteklosti kot sedanjosti, iz prazničnosti in tudi vsakdanjosti. Herman Lisjak, glavna maskota muzeja, ob letošnji 25-letnici z veseljem sporoča, da je njegovih 22 občasnih in eno stalno razstavo samo v muzejski hiši na Prešernovi 17 obiskalo skoraj tretjino milijona obiskovalcev, natančneje 306.246. Če temu številu dodamo še udeležence na raznovrstnih spremljevalnih programih, 22 razstavah na gostovanjih v slovenskih muzejih in v tujini ter terenskih predstavitvah, lahko rečemo, da se je z vsebinami otroškega muzeja srečalo vsaj pol milijona obiskovalcev. Med njih se je pomešala tudi ekipa Prvega.
Ekipa Prvega vsako sredo ob 11.30 po radijskih valovih pripelje v vaše domove dogajanje iz različnih kotičkov Slovenije. Ob pomoči sogovornikov vam pričaramo ozračje, ki vlada v različnih ustanovah med delovnim dnem, ter vam predstavimo vsakdanjik prebivalcev z nekega območja in prostovoljske projekte, ki ne smejo biti spregledani.
O lanski prenovi Tartinijeve hiše v Piranu ste gotovo že zasledili kakšno novico. Če vas o italijanskem skladatelju in violinistu, ki se je rodil in odraščal v Piranu, zanima več, se nam pridružite ob 11:30. Takrat bo ekipa Prvega potrkala na vrata Tartinijeve hiše in odstrla tančice mojstrovega življenja – v eni najstarejših zgradb v mestu ima svoj prostor glasbenikova violina, črtalnik, pisma, ogledate si lahko celo njegovo posmrtno masko. Letos mineva 250 let od smrti Giuseppeja Tartinija, zato oddajo med drugim posvečamo dogodkom, ki se bodo v zvezi s tem zvrstili v letošnjem letu.
V tokratni oddaji Prvi na obisku bomo obiskali Nacionalni laboratorij za zdravje, okolje in hrano (NLZOH), osrednji in največji slovenski javnozdravstveni laboratorij, ki se ukvarja s higiensko in zdravstveno-ekološko dejavnostjo, problematiko varovanja okolja ter s kemijskimi in mikrobiološkimi analizami različnih vrst vzorcev. Deluje kar na enajstih krajih po Sloveniji, ekipa Prvega bo obiskala sedež laboratorija v Mariboru. Ozrli se bomo v zgodovino te ustanove, pokukali na oddelek za mikrobiološke raziskave in izvedeli več o analizah prepovedanih drog. V sredo ob 11.30 na Prvem.
V tednu pred kulturnim praznikom se bo Prvi odpravil na obisk med ljubiteljske gledališčnike v Starem trgu pri Ložu. Obiskali bomo člane Delavsko-prosvetnega društva Svoboda Loška dolina, ki vsako leto z gledališko igro navdušijo tako domačine kot gledalce drugod po Sloveniji in v zamejstvu. Kakšne lastnosti mora imeti dober ljubiteljski igralec, kako brez profesionalnih scenografov in kostumografov pripravijo sceno in kostume, s katerimi težavami se srečujejo amaterska gledališča in zakaj v Loški dolini kljub vsemu vztrajajo že skoraj stoletje?
Neveljaven email naslov