Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Med najboljša dela znamenitega francoskega komediografa Jeana Baptista Poquelina - Moliera sodi tudi Tartuffe, ki so ga premierno uprizorili na današnji dan leta 1664 v Versaillesu. Moliere je razkrinkal svetohlinstvo klerikalne družbe. Stranka pobožnjakarjev, ki jo je Moliere osmešil, je dosegla prepoved uprizarjanja komedije, zahtevali so celo sežig avtorja na grmadi. Kralj Ludvik XIV. je Moliera zaščitil, ta je delo kljub temu predelal, a ga je cenzura znova prepovedala.
Po hudih spopadih z nacistično vojsko je sovjetska rdeča armada na današnji dan leta 1944 osvobodila strateško pomembni polotok Črnega morja, Krim.
V Piranu se je na današnji dan leta 1942 rodil geograf in novinar Bruno Fonda. Že kot študent je sodeloval z našo radijsko postajo, zaposlil pa se je leta 1968. 35 let je tvorno spremljal obmejno kulturno dogajanje in naš program v italijanščini bogatil z intervjuji z velikani italijanske kulture. Prisluhnimo odlomku pogovora s Fulviem Tomizzo, leta 1979
Merku piše, da je priimek Póntar tržaškega izvora. Izhaja iz narečja, ki so ga govorili tržaški Furlani, preden jih je velemesto posrkalo. Tergestinci oz. tržaški Furlani so póntar imenovali klanec, ki se iz Barkovelj povzpne do Kontovela, kjer so že na vrhu klanca prve hiše. Statistiki so našteli le 7 oseb s priimkom Póntar, ta je po pogostnosti uvrščen na 20 tisoč 984. mesto. Sodeč po telefonskem imeniku so Pontarji prisotni le v Kobaridu. Fašisti so priimek preimenovali v Pontari.
V Pragi je na današnji dan leta 1884 umrl skladatelj Bedrich Smetana. Med njegova najimenitnejša dela sodijo predvsem opere Dalibor, Poljub, Prodana nevesta in simfonični ciklus Moja domovina. Ženski pevski zbor iz Brna nam bo pod vodstvom dirigenta Petra Fiala zapel Smetanovi pesmi Zvezdica in Priletele lastovke
1149 epizod
Lahko bi dejali, da gre za Slovenski radijski biografski leksikon. Deset minutna oddaja nastaja na podlagi gradiva zbranega s pomočjo Primorskega biografskega leksikona, Enciklopedije Slovenije, Poskusnih gesel Slovenskega biografskega leksikona in naše dokumentacije. Gre za oddajo o pomembnih primorskih in slovenskih osebnostih, rojenih ali umrlih na "današnji dan" in zgodovinskih dogodkih.
Med najboljša dela znamenitega francoskega komediografa Jeana Baptista Poquelina - Moliera sodi tudi Tartuffe, ki so ga premierno uprizorili na današnji dan leta 1664 v Versaillesu. Moliere je razkrinkal svetohlinstvo klerikalne družbe. Stranka pobožnjakarjev, ki jo je Moliere osmešil, je dosegla prepoved uprizarjanja komedije, zahtevali so celo sežig avtorja na grmadi. Kralj Ludvik XIV. je Moliera zaščitil, ta je delo kljub temu predelal, a ga je cenzura znova prepovedala.
Po hudih spopadih z nacistično vojsko je sovjetska rdeča armada na današnji dan leta 1944 osvobodila strateško pomembni polotok Črnega morja, Krim.
V Piranu se je na današnji dan leta 1942 rodil geograf in novinar Bruno Fonda. Že kot študent je sodeloval z našo radijsko postajo, zaposlil pa se je leta 1968. 35 let je tvorno spremljal obmejno kulturno dogajanje in naš program v italijanščini bogatil z intervjuji z velikani italijanske kulture. Prisluhnimo odlomku pogovora s Fulviem Tomizzo, leta 1979
Merku piše, da je priimek Póntar tržaškega izvora. Izhaja iz narečja, ki so ga govorili tržaški Furlani, preden jih je velemesto posrkalo. Tergestinci oz. tržaški Furlani so póntar imenovali klanec, ki se iz Barkovelj povzpne do Kontovela, kjer so že na vrhu klanca prve hiše. Statistiki so našteli le 7 oseb s priimkom Póntar, ta je po pogostnosti uvrščen na 20 tisoč 984. mesto. Sodeč po telefonskem imeniku so Pontarji prisotni le v Kobaridu. Fašisti so priimek preimenovali v Pontari.
V Pragi je na današnji dan leta 1884 umrl skladatelj Bedrich Smetana. Med njegova najimenitnejša dela sodijo predvsem opere Dalibor, Poljub, Prodana nevesta in simfonični ciklus Moja domovina. Ženski pevski zbor iz Brna nam bo pod vodstvom dirigenta Petra Fiala zapel Smetanovi pesmi Zvezdica in Priletele lastovke
V Gradcu je na današnji dan leta 1876 umrl pesnik in politik Anton Aleksander Auersperg - Anastazius Grün. Filozofijo in pravo je študiral na Dunaju. Prvo zbirko je objavil že leta 1830 in se čez leto dni že proslavil kot liberalni nasprotnik absolutizma. Leta 1850 je izdal svoje prevode slovenskih ljudskih pesmi, pri čemer so mu pomagali Emil Korytko, France Prešeren, Jernej Kopitar in Stanko Vraz. Maja 1848 je bil v Ljubljani izvoljen v frankfurtski parlament. Tedaj je polemiziral s protifrankfurtskim razglasom dunajske Slovenije. Na današnji dan leta 1916 se je na solunski fronti začela ofenziva antantnih sil, pri katerih so moči združile francoske, britanske, srbske, italijanske in ruske enote za osvojitev Bitole. Solunska fronta je bila vzpostavljena po britanskem porazu na fronti pri Galipoliju, zamislil pa si jo je Winston Churchill. Priključitvi Gorice k Jugoslaviji v politično-teritorialnem odboru za Italijo ni včeraj nihče ugovarjal, je na današnji dan leta 1946 naslovil poročilo iz Pariza četrtkov Primorski dnevnik. V Celju se je na današnji dan leta 1976 rodila atletinja Jolanda Čeplak. V Velenju je že kot pionirka polnila dnevno sobo s pokali. Na evropskem mladinskem prvenstvu v Budimpeštu je leta 1995 osvojila bronasto kolajno v teku na 1500 metrov. Čez 7 let se je uvrstila v svetovno elito, ko je na Dunaju osvojila evropski dvoranski naslov s svetovnim rekordom v teku na 800 metrov. Vrhunec kariere pa je bil olimpijski bron v Atenah, o čemer hranimo Jolandino izjavo: Sepetembrski luni še sedem lun se prikljanja./Kuhinja brez soli, shramba brez kruha in klet bre vina napovedujejo slabo usodo V Torinu se je na današnji dan leta 1801 rodil znameniti učitelj petja Giuseppe Concone. Deloval je kot organist in kapelnik na savojskem dvoru v rodnem mestu. Petje je učil tudi na pariškem konservatoriju, vendar se je zaradi revolucije vrnil. Še danes uporabljajo številne učbenike vokalizacije in pevske priročnike Giuseppa Conconeja. Prisluhnimo njegovi mali slavnostni maši v izvedbi zbora Coro Virile Cappella Rogeriana Mileto, pod taktirko Tine Galante in ob spremljavi organista Antonia Romana:
Satyagraho, v sanskrtu vztrajanje v resnici, je na današnji dan leta 1906 teoretično in praktično uveljavil Mahatma Gandi, ko je služboval v Južni Afriki in začel nenasilni boj proti rasni diskriminaciji. Opredelil jo je kot silo, ki izhaja iz resnice, ljubezni in nenasilja. Na današnji dan leta 1916 so antantne sile odprle novo solunsko fronto proti centralnim silam v prvi svetovni vojni na Balkanu. Srbske čete so po okrevanju na Krfu s francoski enotami do 18 septembra že zasedle Kajmakčalan na meji z Makedonijo in tako prebile solunsko fronto. Na današnji dan leta 1946 se je v Pivki rodila zgodovinarka in političarka Duša Krnel - Umek. Po gimnaziji v Piranu je leta 1970 diplomirala na ljubljanski filozofski fakulteti, kjer je bila asistentka na katedri za narodno etnologijo. Magistrirala je z nalogo Vas kot skupnost na Krasu in vodila Slovensko entološko društvo. V Kopru je bila nekaj časa ravnateljica Osrednje študijske knjižnice in pokrajinskega arhiva. Ko je ta leta 1991 dobil nove prostore v samostanu Svete Klare, je dejala ga-2457/4 Duša Krnel - Umek je bila tudi poslanka državnega zbora. Tudi Zedinjene države opustile svoje posebne predloge Obča razprava o bodoči meji in tržaškem vprašanju se bo nadaljevala, je na današnji dan leta 1946 poročilo iz Pariza naslovil sredin Primorski dnevnik. Na današnji dan leta 2001 so Združene države Amerike doživele doslej najhujši teroristični napad v svoji zgodovini. Z dvema ugrabljenima letaloma so se zaleteli v 410 metrov visoka stolpa Svetovnega trgovinskega centra v New Yorku, ki sta se zatem povsem sesula, tretje je treščilo v stavbo ameriškega obrambnega ministrstva Pentagon v Washingtonu, četrto pa se zrušilo v bližini Pittsburgha. V arhivu hranimo sožalni izjavi predsednika Milana Kučana in ministrskega predsednika Janeza Drnovška: Če dežuje septembra, bomo mokri do decembra Življenje razvratnežev je opera Igorja Fjodoroviča Stravinskega, za katero je dobil navdih ob ogledu tako naslovljene razstave Williama Hogartha v Chicagu leta 1947, krstna predstav pa je bila na današnji dan leta 1951 v beneškem gledališču La Fenice, zato prisluhnimo odlomku prvega dejanja, solistu Michaelu Leibundgutu, zboru in orekstru beneške opere, z dirigentom Cladiom Morettijem:
Na plantaži Newington, ki je danes del Richmonda se je na današnji dan leta 1736 rodil kmet in podpisnik ameriške deklaracije o neodvisnosti Carter Braxton. Vplivni politični položaj si je pridobil s trgovanjem z Zahodno Indijo. Danes se spominjamo versajskega miru, s katerim je bila končana prva svetovna vojna, na današnji dan leta 1919 pa so v Saint-Germainu-en Layu podpisali še drugo mirovno pogodbo med zavezniškimi silami in novo republiko Avstrijo. Habsburžani so bili odstavljeni, cesarske oborožene sile razpuščene. Avstrija je morala priznati neodvisnost Češkoslovaške, Jugoslavije, Poljske in Madžarske. Odrekla se je Vzhodni Galiciji, Tridentinskemu, Južni Tirolski, Trstu in Istri. Južna Koroška je bila razdeljena, Jugoslavija je do plebscita upravljala cono A. »Obvestila« in akcije organov Zavezniške vojaške uprave ostale brezpredmetne. Nismo nikomur hlapci V Trstu, Gorici, Tržiču, Pulju in po vsej Julijski krajini je ljudstvo veličastno počastilo spomin bazoviških junakov. Jugoslavija odklanja francosko črto in zahteva popravke po narodnostnih in gospodarskih načelih Tako je na današnji dan leta 1946 torkov Primorski dnevnik, ki je še pisal, da je na bloku pri Šempetru, kjer se je zbralo na tisoče ljudi, da bi šli v Gorico, prišlo do streljanja, ko j civilna policija ljudi zasledovala tudi po poljih in tudi streljala nanje. Suh in vroč september, mrzel in moker oktober./Piranska punta je hrabra. Februarja 1916 so avstro-ogrski vojaki 3. gorske brigade XV. korpusa začeli zbirati prostovoljne prispevke za gradnjo cerkvice padlim tovarišem na Javorci, o kateri podrobnje Damjana Fortunat Černilogar: Danes bo na Javorca, ki je na Poti miru prostor srečevanj in spomina na padle na soški fronti, osrednja slovesnost ob njeni stoletnici, julija je Bratko Bibič izvedel performans Javorca resurekcija in o vtisih povedal: sedaj še Bibičeva priredba kantate Soči:
Pod zarotniškimi meči je na današnji dan leta 1456 v Beogardu umrl celjski grof Ulrik II., ki je bil celo kraljevi namestnik na Madžarskem. Na zahodni fronti se je na današnji dan leta 1916 začela bitka za Ginchy, v kateri je v zgolj eni uri vojakom 16 irske divizije uspelo zasesti nemške utrjene položaje. Tako so Nemci izgubili še eno starteško koto, ki jim je v bitki na reki Somme omogočala učinkovito obrambo. V Logu pod Mangartom se je na današnji dan leta 1921 rodil narodni heroj Ivan Likar - Sočan. Februarja 1943 se je pridružil partizanom Severnoprimorskega odreda. Po 25 letih se je tako spominjal uspešnega napada na nemško četo 15. septembra 1943: Zatem je postal komandant bataljona Briško-beneškega odreda, po vojni je bil komandant mesta Trbiž. Zatem je opravljal vrsto dolžnosti, upokojil se je kot direktor Gostinskega podjetja Kobarid. Na današnji dan leta 1976 je v Pekingu umrl kitajski komunistični voditelj Mao Zedong. Leta 1921 je bil v Šanghaju med ustanovitelji Komunistične partije Kitajske in čez 4 leta prevzel partijsko vodstvo. "Kitajska državljanska vojna se je končala leta 1949, na celini pa so 1. oktobra razglasili Ljudsko republiko Kitajsko na čelu z Mao Ze Dongom, "čigar glas bomo slišali zdajle": V Ljubljani je na današnji dan leta 1986 umrl ortoped in kirurg Bogdan Brecelj. Po študiju medicine v Ljubljani in na Dunaju se je posvetil ortopedski kirurgiji. Do odhoda v partizane leta 1942 je vodil ortopedski oddelek ljubljanske bolnišnice. Po vojni je je bil predstojnik ortopedske klinike, o čemer podrobneje Zvonka Slavec Zupanič: Če septembra dežuje, bo mladi luni ob veliko gob. V ameriškem Dawsonu se je na današnji dan leta 1941 rodil pevec Otis Redding. V Los Angelesu je leta 1960 izdal prvi plošči in čez leto ustanovil svojo skupino Otis And The Shouters. Pisluhnimo uspešnici Sitting on the Dock of the Bay:
Člani skrivne kitajske organizacije, ustanovljene konec 19. stoletja, so kot odgovor na imperialistične grožnje Kitajski napadali misijonarje in kitajske kristjane. Nemiri so se razširili na province Hebei, Šansi in Mandžurijo, posredovati so morale mednarodne sile, ki so zavzele Peking. V boksarski listini 7. septembra 1901 so zapisali pogoje za mir in kaznovanje krivcev. Na današnji dan leta 1916 se je začela pet dnevna bitka za Kisaki v nemško vzhodni Afriki, v kateri 3 južnoafriški konjeniški diviziji ni uspelo premagati nemških enot, ki so se pred tem umaknile iz Dar es Salaama. V Zavrhu pri Trojanah se je na današnji dan leta 1921 rodil oblikovalec Niko Kralj. Po diplomil na fakulteti za arhitekturo se je zaposlil v tovarni Stol na Duplici. Med zgodnjimi oblikovalskimi dosežki izstopa serijski naslanjač rex120 iz leta 1952. Izpopolnjeval se na Švedskem in v Združenih državah Amerike, od leta 1966 je vodil Inštitut za oblikovanje, leta 2000 pa je v oddaji Naši umentiki pred mikrofonom tako razmišljal o oblikovanju: Da Trsta ne doleti usoda Gdanska V enakih okoliščinah je Gdansk propadel, Trst ne sme postati prednja postojanka italijanske osvajalne politike. Poljski delegat za priključitev Trsta in Gorice k Jugoslaviji, je na današnji dan leta 1946 pisal sobotni Primorski dnevnik. Kakršno vreme o kimavca mlaji, takšno je vso jesen najraji./Septembrski dež je za tla zlato, za trte strup. V Postojni se je na današnji dan leta 1961 rodil skladatelj Peter Šavli. Odraščal je v Tolminu, kjer se je navdušil za glasbo tudi s pomočjo Marjana Gabrijelčiča, o katerem je povedal: Po študiju v Ljubljani se je izpopolnjeval na univerzah Yale in Cornell, kjer je leta 1999 tudi doktoriral, sicer pa komponira orkestralno, komorno in zborovsko glasbo v slogu novega ekspresionizma. Z zgoščenke Devant une neige prisluhnmo odlomku Saxophonije:
Na današnji dan leta 1566 je v taboru pred Szigetvárom na Ogrskem umrl osmanski sultan Sulejman drugi Veličastni. Pod njegovim vodstvom je turška država dosegla kulturni razcvet in največjo ozemeljsko razprostranjenost, saj je Sulejman drugi oblegal celo Dunaj, osvojil pa je tudi Alžirijo. Na današnji dan leta 1916 je Clarence Saunders v Memphisu odprl prvo samopostrežno živilsko trgovino the "Piggly Wiggly" , ki ima danes 750 podružnic v 18 državah. Na današnji dan leta 1916 so centralne sile poenotile svoja poveljstva, spričo težav Nemcev na zahodni fronti in Avstro-ogrskega ter turškega cesarstva. Sad tega je bila tudi osvojitev trdnjave Tutrakan. Bazoviški heroji, narod vas ne bo pozabil, Bazovica, simbol odpora našega ljudstva v borbi proti fašizmu. Višinski brani Trst in Primorsko, s temi naslovi na prvi strani je na današnji dan leta 1946 izšel petkov primorski dnevnik. Ob 50 obletnici prvega tržaškega procesa leta 1980 je Neva Lukeš pripravila posebno spominsko oddajo. Prisluhnimo odlomku: Ameriški zunanji minister James Francis Byrnes je v Stuttgartu na današnji dan leta 1946 napovedal, da bodo Združene države Amerike podpirale nemško gospodarsko obnovo. Kakršno je vreme na Lenartovo, tako bo do božiča V počastitev kronanja Leopolda II so na današnji dan leta 1791 v Pragi krstno uprizorili Mozartovo opera Prizanesljivost Tita po libretu Caterina Mazzole, na temelju melodrame iz leta 1734 Pietra Metastasia. Prisluhnimo odlomku uverture, ki jo je posnel Baročni orkester iz Freiburga pod taktirko Reneja Jacobsa:
Na Dunaju je na današnji dan leta 1776 umrl zgodovinar Marko Hanžič, ki je v 2. zvezku dela Germania Sacra obsežno opisal tudi pokristjanjevanje Karantancev. Na današnji dan leta 1916 se je začela tridnevna bitka za Dobrič, v kateri so bolgarske enote premagale številno močnejše romunske, ruske in srbske sile in zasedle južno Dobrudžo. V kraju Četena Ravan v Poljanski dolini se je na današnji dan leta 1926 rodil slavist in narodopisec Janez Dolenc. Od leta 1957 je poučeval na učiteljišču v Tolminu in na novogoriškem oddelku za razredni pouk Pedagoške akademije. Učil je tudi v špetrskem centru Nadiža. Po upokojitvi se je posvetil raziskovanju ljudskega blaga rovtarskega narečja od Bovca do Škofje Loke. Leta 1986 je izdal Tolminske pravljice, leta 1993 pa še Zlati bogatin - Tolminske pripovedke. Tako je ocenil bogastvo ljudskega izročila na Primorskem: Borba za Trst in Primorsko v konferenčnem odboru za politične in teritorialne določbe mirovne pogodbe z Italijo, tako je na današnji dan leta 1946 četrtkov Primorski dnevnik naslovil poročilo iz Pariza, na prvi strani pa je pisal tudi o nezaslišanemu koraku Zavezniške vojaške uprave v času pariške konference, saj ta ne dovoli proslave v spomin bazoviških mučenikov, katerih spomin je ljudstvo častilo tudi v najtežjih dneh. Če se zgodaj selijo ptiči, bo huda zima o božiči./Oražni sončni zahod obeta lepo vreme V Trstu se je na današnji dan leta 1921 rodil operni pevec in basist Danilo Merlak. Solo petje je študiral v Trstu in Bologni. Debitiral je v tržaškem gledališču Verdi leta 1946 kot Komtur v Mozartovi operi Don Juan. Sledili so nastopi v Splitu, Mariboru, Lousanni in na številnih italijanskih opernih odrih. V Ljubljani se je posvetil stvaritvam slovenskih skladateljev. Basist Danilo Merlak je v oddaji Ane Fink Primorski glasbeni portret leta 1971 tako strnil svoje najbolj uspele vloge: Prisluhnimo Danilu Merlaku v Kolenovi ariji iz opere La Boheme:
Zahodno rimsko cesarstvo je prenehalo obstajati na današnji dan leta 476, ko je zadnji cesar Romulus Augustulus abdiciral, zatem ko je Odoakrova vojska zasedla Rim. V Afriki so na današnji dan leta 1916 britanske enote zasedle Dar es Salaam, ki je bilo središče Nemške vzhodne Afrike, na območju današnje Kenije, Ugande in Zambije. Enote generala Paula Emila von Lettow-Vorbecka so se umaknile, vendar nadaljevale z gverilskimi napadi na britanske in belgijske sile. Ob vrnitvi v Berlin marca leta 1919 so generalu pripravili veličastni sprejem. Bebler odločno zavrnil Bonomija in razkrinkal njegove imperialistične argumnete zgrajene na logiki iz časov osi Rim - Berlin, je na današnji dan leta 1946 pisal sredin Primorski dnevnik. V Ljubljani so na usmrtili generala in politka Leona Rupnika, upravnika policije Lovra Hacina in in višjega častnika SS Erwina Röenerja. Na še vedno nepojasnjen način so na današnji dan leta 1951 na farmi našli ubitega slovitega ameriškega književnika slovenskega rodu Louisa Adamiča. Brat France se ga je v oddaji ob sto-letnici rojstva tako spominjal: Kraška ohcet je že vrsto let najpomembnejša etnografsko folklorna prireditev v zamejstvu. Ob 10 obletnici je Neva lukeš leta 1981 pred mikrofon povabila Egona Krausa, predsednika zadruge Naš Kras, ki se je takole spominjal zametkov te prireditve: Ko žerjav leti na tuje, brž se zima približuje. V vasi Kláštor pod Znievom se je v glasbeni družini na današnji dan leta 1906 rodil skladatelj Alexander Moyzes. Najprej se je odločil za študij tehnike in se prepisal na praški konservatorij. Svoj opus je zgradil na prvinah slovaške in moravske ljudske glasbe. Prisluhnimo odlomku tretjega stavka Poetične suite. Na snemanju je violinista Jindřicha Pazdero spremljal pianist Vaclav Macha
Z bitko pri Naulochusu na Siciliji se je na današnji dan leta 36 pred našim štetjem končal politični boj za nasledstvo po Cezarjevem umoru. Oktavij se je odločil obračunati s Sextom Pompejem, ki je zbral ostanke republikanske aramde v Španiji in kasneje zasedel Sicilijo, kjer je s pomorsko blokado oviral Rimu oskrbo z žitom. Sile triumviriata Oktaviana, Antonia, Lepida so premagale uporniške enote. V Studenem pri Postojni je na današnji dan leta 1911 umrl skladatelj in organist Ivan Carli. Kot hlapec se je v goriškem semenišču naučil orglati, šele pri 26-ih pa je začel obiskovati orglarsko šolo pri skladatelju Foersterju v Ljubljani. Izdal je več zbirk cerkvenih skladb. Na današnji dan leta 1916 se je na zahodni fronti začela bitka za Guillemont. Britansko-irske enote so silovito napadle nemške branilce. Polkovnik Ernst Jünger, poveljnik 73 nemške regimenta je v svoj dnevnik zapisal, da so bili prav vsi vojaki in oficirji 3. bataljona mrtvi . Na današnji dan leta 1943 je bilo podpisano premirje med italijansko Vlado in zavezniki, o čemer hranimo izjavo Pietra Badoglia: Posebej Primorci so z olajšanjem dočakali konec četrtstoletnega fašističnega zatiranja. Novico o tem pa so objavili šele osmega septembra zvečer. Prisluhnimo pričevanjem Julija Beltrama in Frana Juriševiča: Razprava o tržaškem in jugoslovansko-italijanski meji v odboru za politično teritorialne določbe mirovne pogodbe z Italijo, tako je torkov Primorski dnevnik na današnji dan leta 1946 naslovil poročilo iz Pariza, v katerem ugotavlja da bo sedmi teden pariške konference v znamenju tržaškega vprašanja. Kadar prve dni kimavca pogosto grmi, bo dosti pšenice, rži. Donovan Philips Leitch se je na današnji dan leta 1966 s pesmijo"Sunshine Superman" prebil na vrh lestvic najbolj poslušanih popevk. Botrovala pa ji je peripetija z LSD, ki je za dalj časa prekinila romanco z igralko Sue Lyon
Ponoči na današnji dan leta 1666 je zagorelo v kraljevi pekarni v Londonu. Požar se je hitro širil tudi zaradi močnega vetra. V središču mesta je zgorelo kar 10 tisoč hiš, tudi znamenita cerkev Sv. Pavla, na srečo pa je bilo žrtev malo. Na današnji dan leta 1851 je v Šentvidu, današnjem Podnanosu, umrl duhovnik, vinogradnik, kemik in zgodovinar Matija Vertovec. Napisal je številne knjige in priročnike, med katerimi sta najbolj znani Vinoreja na Slovenskem in Kmetijska kemija. O tem podrobneje Stane Bačar: Na današnji dan leta 1916 se je začela bitka za Turtucaio, trdnjavo ob Donavi, ki jo je Romunija zasedla po 2. balkanski vojni leta 1913. Pod vostvom generalov Panteleya Kiselova in Augusta von Mackensena sta Bolgarija in Nemčija zbrali 33 bataljonov s 55 tisoč vojaki, trdnjavo je branilo 19 romunskih bataljov z 39 tisoč vojaki pod poveljstvom generala Constantina Teodorescuja. Na Proseku se je na današnji dan leta 1921 rodil zdravnik internist in primarij Boris Cibic. Po tržaški gimnaziji je v Padovi študiral medicino, vendar so ga fašisti zaprli, dve leti je bil v nemškem taborišču Stalager nedaleč od Dunaja. Po vojni je doštudiral v Ljubljani, kjer se je zaposlil na Inštitutu za patološko fiziologijo, zatem v bolnišnici Petra Deržaja. Kot soustanovitelj Društva za zdravje srca in ožilja je tako ocenil svoje delo: Kakršno vreme o kimavca mlaji, takšno je vso jesen najraji V kraju Colleretto Parella je na današnji dan leta 1906 umrl libretist in pesnik Guiseppe Giacosa. Najbolj je poznan kot solibretist naslednjih Puccinijevih oper: La Boheme, Tosca in Madama Butterfly. Iz prvomenjene prisluhnimo ariji Sono andati v priredbi pevke Mine:
September je bil po starem rimskem koledarju sedmi mesec - septem, od leta 154 pred našim štetjem pa je deveti mesec v letu. Omenimo še nekaj starih imen in pokrajinskih izrazov za september: devetnik, jesenik, kimavec, malomašnik, miholščak, sadnik, šmihelščnik. Ustoličenje koroških vojvod je bil znameniti obred, ki je po izvoru temeljil v Karantaniji, čeprav je obred kasneje sprejela fevdalna Koroška pod nemškim gospostvom. Leta 1286 so goriškega grofa Majnharda III. kot zadnjega ustoličili po starodavnem obredu, ki je zamrl leta 1414. Podrobneje o tem zgodovinar Bojan Štih: Na današnji dan leta 1916 je Bolgarija napovedala vojno Romuniji, petkova tržaška Edinost je povzela uvodni članek Daily Chronicle: "V diplomatskih krogih menijo, da Romunska dovoli ruski armadi svoboden prehod skozi Dobrudžo. Odtod napadejo Rusi na suhem in na morju Varno, da si jo pretvore v strateško bazo za nadaljne operacije proti središču Bolgarske." »Pariška konferenca deluje pred očmi vsega sveta. Tako je nastal tukaj tak položaj, da se objektivni rezultati konference zelo često ne krijejo z besedami, ki se tukaj uporabljajo,« to misel Edvarda Kardelja je na današnji dan leta 1946 na prvi strani objavil tržaški Primorski dnevnik. Na današnji dan leta 1961 se je v Beogradu začela prva konferenca voditeljev držav in vlad nevezanih držav Azije, Afrike, Latinske Amerike in Jugoslavije, in sicer z geslom Boj za mir, proti kolonializmu. Prisluhnimo odlomku uvodnega nagovora gostitelja konference, Josipa Broza Tita: Ako je na Ilija, to je 1. septembra, gorko, bo štiri tedne vedro./Kakršno bo vreme na Ilija kazalo, bo ves mesec ostalo./Če je Tilen slabe volje, ves mesec ne bo bolje./Til oblačen in meglen - grda, deževna jesen. Na današnji dan leta 1911 se je v Solkanu rodila operna pevka Bogdana Stritar. S sestro, sopranistko Nado je posnela ploščo Partizanska umetna pesem, sodelovala pa je tudi v javnih radijskih oddajah Veseli veter na Primorskem. Vesni Čehovin je leta 1974 v oddaji Primorski kulturni ustvarjalci takole pripovedovala o pesmi Veseli veter
Na današnji dan leta 1056 je po nenani bolezni umrla bizantinska cesarica Teodora, s katero se je končala makedonska dinastija na tem prestolu. Na današnji dan leta 1911 se je v Škofljah pri Vremah rodil politik Albin Dujc. Po nižji gimnaziji se je izučil za zobnega tehnika, že leta 1934 se je pridružil komunistom, pobegnil v Jugoslavijo, bil večkrat zaprt. Po vojni je delal v Tolminu in Kopru, kjer je bil predsednik okraja, po upokojitvi je delal v turistični zvezi. Ob obisku egiptovskega predsednika Gamala Abdela Naserja v Tomosu leta 1960 ga je Albin Dujc tedanji predsednik koprskega okraja takole nagovoril: Na današnji dan leta 1916 so francoske enote na verdunski fronti prekinile obrambno bitko, čeprav so se Nemci uspešno upirali še do 9 septembra, tako da je tržaška Edinost pisala: "Močni angleški in francoski napadi ob Sommi in na desni Moze odbiti." Ogorčenje ljudstva se stopnjuje Protestna stavka in demonstracije ker Zavezniška vojaška uprava še ni preklicala odloka, s katerim postavlja ljudske predstavnike pred sodišče, je na današnji dan leta 1946 pisal sobotni Primorski dnevnik: Pisanje Daily Workerja o ameriški noti FLRJ je naslovil ZDA hoče s svojim orožjem gospodariti Evropi. Eden najuglednejših finskih politikov po drugi svetovni vojni, Urho Kaleva Kekkonen, je umrl na današnji dan leta 1986 v Helsinkih. Finski predsednik je bil pobudnik Evropske konference o varnosti in sodelovanju, ki so jo organizirali v Helsinkih, leta 1975 jo je tako zaključil: Kakor zadnji dan avgusta jesen bo lepa ali pusta./Kakor zadnji srpan vremení,tako cela jesen se drží V Alexandropolu s eje na današnji dan leta 1856 rodil skladatlej, etnomuzikolog in pianist Nikoghayos Fadeyi Tigranian. Oslepel je že pri 9-h in se izobraževal na dunajski šoli za slepe in kasneje na konsrevtoriju v Sanct Peterburgu . Kot vnet zbiralec aramnske ljudske pesmi je njene elemnte vnašal v svoje klavirske in druge skladbe. Zaslovel je s cikolom klavirskih skladb, ki je izšel leta 1887 v Moksvi in ga je posvetil očetu. Pianist Phillip Sear je posnel 3 odlomke kavkaških pesmi in plesov:
V Trebčah pri Črnem vrhu nad Idrijo se je na današnji dan leta 1806 rodil pesnik Matej Hladnik. Po končanem liceju v Ljubljani in goriškem bogoslovju je bil kaplan v Devinu, nato učitelj v Gorici. Pisal je predvsem prigodne in poučne pesmi, pogosto v obliki soneta. Njegovo zapuščino je zbral Štefan Kocjančič. Britanski fizik Ernest Rutherford se je rodil na današnji dan leta 1871 v Brightwaterju. Velja za utemeljitelja sodobne jedrske fizike, odkril je alfa in beta delce. Z alfa delci radia je uspešno razbijal jedro dušikovega atoma in tako prvi umetno sprožil jedrsko reakcijo. Leta 1908 je prejel Nobelovo nagrado za kemijo. Na današnji dan leta 1916 je Otomansko cesarstvo napovedalo vojno Romuniji. Tržaško Edinost je iz Carigrada poročal: "Ministrski svet je sklenil v svoji včerajšnji seji, da cesarska vlada z Nemčijo in in Bolgarsko napove vojno Romunski." Poveljstvo solunske garnizije je odpovedalo lopjalnost kralju Constantinu prvemu, ki je bil naklonjen centralnim silam. V Atenah so so pod vodtsvom nekdanjega ministrskega predsednika Eleftheriosa Venizelosa ustanovili začasno vlado, naklonjeno Antanti. V Trstu se je na današnji dan leta 1921 rodil novinar Jurij Gustinčič. V Ljubljani je obiskoval osnovno šolo, v Moskvi je končal nemško in rusko srednjo šolo. Leta 1942 in 1943 je delal v uredništvu slovenskih oddaj na radiu v Tbilisiju, zatem pa se je pridružil jugoslovanskim partizanom v Sovjetski zvezi, ki so sodelovali v bojih za osvoboditev Čačka v Srbiji. Po osvoboditvi je v Moskvi doštudiral zgodovino. Od leta 1951 do upokojitve leta 1985 je delal kot zunajepolitični novinar beograjske Politike. Ob 80 življenskem jubileju se je tako spominjal časov, ko je bil dopisnik iz Londona: Če se megla zjutraj vzdiguje, slabo vreme napoveduje./Če bliska ob tramnotani, se pripravlja burja, pravijo piranski ribiči Po nekaterij virih je Georg Friedrich Händel na današnji dan leta 1751 dokončal oratorij "Jephtha", čeprav je zaradi nesreče med vožnjo s kočijo na Nizozemskem že skoraj oslepel. Libretist Thomas Morell je predelal staro hebrejsko legendo o zaobljubi vojščaka, da bo v primeru zmage bogovom žrtvoval prvo osebo, ki jo bo srečal ob vrnitvi domov, in pri njej vzrajal, četudi je prvo srečal svojo nedolžno hčerko Iphis. Prisluhunimo ni ariji Waft her, angels, thro' the skies, ki jo je posnel tenorist Mark Padmore ob spremljavi orkestra The English Concert, dirigiral je Andrew Manze
Danes se spominjamo utemeljtelja alkimije in giberišija. Po vsej verjetnosti naj bi se na današnji dan leta 721 rodil Abu Musa Džabir ibn Hajan al-Azdi al-Kufi al-Sufi, latinizirano Geber. Sufijskemu mojstru pripisujejo giberiši, dobrodejno žlobudranje, ki spodbuja desno polovico možganov, ta podpira ustvarjalnost in intuicijo, odklopi pa levo možgansko poloblo, kjer domuje razum. V bitki pri Mohaču leta 1526 je turška vojska pod poveljstvom Sulejmana II Veličastnega premagala madžarske čete kralja Ludvika II, ki se je ob umiku utopil. Ogrska je razpadla na tri dele, del je spadal pod turško oblast, v drugem je zavladal ogrski vladar Ivan Zapolja, tretji pa je prišel pod Habsburžane, ki so leta 1540 prevzeli še ogrski prestol. V Zadru se je na današnji dan leta 1907 rodil politik in diplomat Vladimir Velebit. Pravo je študiral v Zagrebu, kjer je ubranil disertacijo. Leta 1942 se je pridružil partizanom, kjer je postal oficir za zvezo z ameriško in britansko vojno misijo v Kairu, Alžiru in Londonu. Po osvoboditvi je bil pomočnik jugoslovanskega zunanjega ministra in je sodeloval v delegacijah, ki so z zavezniki podpisali Devinski in Beograjski ter Londonski sporazum o tržaškem vprašanju, o čemer je leta 2003 povedal: "Pri Gorici je eden naših letalcev prisilil po hudem boju sovražno letalo, da je pristalo v bližini Ajševice," tako je na današnji dan leta 1916 tržaška Edinost povzela uradno sporočilo z Dunaja. Zunanji ministri velesil bodo sporazumno branili svoje dosedanje skupne sklepe, je iz Pariza na današnji dan leta 1946 poročal petkov Primorski dnevnik. Pičli uspehi konferenčnih odborov Ameriške ladje v jadranskem morju Brez obotavljanja kršijo ozemeljsko celovitost, vsi ti podnaslovi prve strani pričajo o napetem vzdušju, ki je napovedovalo obdobje hladne vojne. Če se na dan sv. Janeza glave zelje seka, ne stoji dolgo zelje v kadi, ker se pohabi./Deževen dan sv. Janeza glave stori orehe piškave. V Erfurt so na današnji dan leta 1686 krstili skladatelja in organista Wilhelma Hieronymusa Pachelbela. Že kot 14 leten je bil organist v Nurembergu. Med 6-mi Pachelbelpovimi skladbami je tudi Kanon in gigue v d-uru, ki ga je posnel Ansambel Musica antiqua Köeln je z dirigentom Richardom Gebelom
Pisatelj, odvetnik, politik in časnikar Ivan Tavčar se je rodil na današnji dan leta 1851 v Poljanah nad Škofjo Loko v revni kmečki družini. Leta 1884 je odprl samostojno odvetniško pisarno v Ljubljani, ki jo je kot župan uspešno vodil dobro desetletje. Med kmečko prozo sodita zbirka črtic Med gorami in Cvetje v jeseni, med zgodovinska dela: Življenje mojega življenja, Grajski pisar Amandus, Izza kongresa. V Nadanjem selu se je na današnji dan leta 1911 rodil novinar in publicist Stanislav Renko. Zaradi fašističnega preganjanja je gimnazijo obiskoval v Ljubljani, Zagrebu in na Sušaku pri Reki, gozdarstvo pa je študiral v Zagrebu in diplomiral v Beogradu. Partizanom se je pridružil v Gorskem Kotorju. Leta 1944 je prišel na Primorsko. V Trstu je od leta 1947 do leta 1974 delal kot glavni rednik Primorskega dnevnika, ob 30 obletnici izhajanja je povedal: Kar 6 ponatisov je doživela Renkova knjiga o Janku Premrlu Vojku Protiofenziva antante na zahodni fronti je sprožila burno polemiko in kadrovske štabne spremembe. Poveljnika generalštaba Otta von Knobelsdorffa, ki je bil prepičan, da je z močnim napadom še možno predreti obrambo na verdunskem bojišču so poslali na vzhodno fronto in na njegovo mesto na današnji dan leta 1916 imenovali Paula von Hindenburga in Ericha Ludendorffa, ki sta dolžnosti prevzela na današnji dan leta 1916. Na današnji dan je Nečija napovedala vojno Romuniji. Danes svet štirih, da razčisti ozračje in pospeši pariško konferenco, tako je na današnji dan leta 1946 pisal četrtkov Primorski dnevnik. »Agencija Reuter napoveduje, da bo sestanek razčistil pariško ozračje, saj je jasno, da se konferenca ne more končati do 23 septembra, ko se bo sestala glavna skupščina Združenih narodov. Verjetno bo Francija prevzela vlogo posredovalke med Sovjetsko zvezo in Anglosasi. Na sestanku naj bi zavzeli skupno stališče glede vseh popravkov mirovnih pogodb.« Če srpana veter zvedri, vreme še dolgo trpi./Morje ob lebiču jezdi burjo. Zborovodja in glasbeni pedagog Matej Hubad, ki se je rodil na današnji dan leta 1866, velja za osrednjega glasbenika svoje dobe. Po študiju solopetja na dunajskem konservatoriju je učil na šoli Glasbene matice v Lljubljani in vodil njen zbor. Bil je tudi izvrsten harmonizator ljudskih pesmi. Prisluhnimo Hubadovi priredbi slovenske ljudske pesmi Po jezeru in Eldi Viler ob spremljavi orkestra Radia Ljubljana
Zgodovinarji so s pomočjo matematikov izračunali, da naj bi se na današnji dan leta 551 rodil kitajski filozof in učitelj Konfucij. Njemu pripisujejo avtorstvo kronike Pomlad in jesen, Konfucij je sicer deloval kot učitelj, minister in knežji svetovalec, posebej znano je njegovo etično načelo: "Biti dobremu dober, nedobremu pa pravičen." V Lobniku se je na današnji dan leta 1866 rodila botaničarka Angela Piskernik. Na dunajski univerzi je tik pred prvo svetovno vojno kot prva Slovenka doktorirala. Delala je tudi na zoološki postaji v Trstu. Zaslovela je s Ključem za določanje cvetnic in praprotnic. Bila je pobudnica za ustanovitev gorske straže in Triglavskega narodnega parka. Na današnji dan leta 1916 je Romunija napovedala vojno Avstro-ogrskem cesarstvu, ko so romunske enote vdrle v Transilvanijo, ki je bila del Avstro-ogrske. Italija pa je vojno napoved Nemčiji poslala nevtralni Švici. Poslanci rimskega parlamenta so pozivali k novi ofemzivi na Krasu, da bi tako pomagali Romuniji. Namerno zavlačevanje konference Včeraj pet odborov in nobenega sklepa, tako je poročilo s Pariza na današnji dan leta 1946 naslovil tržaški Primorski dnevnik, ki je v okvirčku objavil izjavo maršala Tita:« Preletavanje našega ozemlja od zavezniških vojaških letal ima za cilj pokazati vojno moč, ustrahovati naše rodoljubno prebivalstvo in ohrabriti proti ljudske elemente v Jugoslaviji.« V Ljubljani se je na današnji dan leta 1956 rodil zgodovinar in politik Samo Bevk. Po diplomi se je zaposlil v idrijskem muzeju , ki ga je kasneje 8 let vodil. Poskrbel je za prenove bolnišnice Franja in si prizadeval za njeno uvrstitev na Unescov seznam svetovne kulturne dediščine. Leta 1994 je postal idrijski župan, čez dve leti pa je postal poslanec. Ob ponovni izvolitvi leta 2004 je v pogovoru z Igrid Kašča Bucik povedal: Agošta pisan grozd, oktober grozd dober./Ob dobrem vetru lahko vsak plujee V Rastattu je na današnji dan leta 1746 umrl nemški baročni skladatelj Johann Caspar Ferdinand Fischer. Iz skopih zgodovinskih virov je znano le da je bil kapelnik godbe na dvoru Louis William, Margrave Badenskega. V svoj opusu se je zgledoval pri Jean-Baptiste Lullyu, pri čemer je v orkestralne suite vključeval klavičembalo, zato prisluhnimo odlomku suite Urania za čembalo, ki ga je posnela Mojca Lavrečič
Bitka pri Bassanu del Grappa je na današnji dan leta 1796 potrdila prednost taktike generala Napoleona Bonaparteja, ki je uspel premagati vojsko avstrijskega feldmaršala Dagoberta von Wurmserja, ki se je zatem zatekla v Mantovo, odkoder jih je Napoleon pregnal in tako izničil cilje avstrijske protiofenzive. "Na Goriškem je naša artilerija obstreljevala prehode čez Sočo, sovražna pa naše postojanke pri Lokvici in več krajev v Vipavski dolini. Na suganski fronti smo kratko zavrnili italijanske poizvedovalne oddelke, ki so ob močnem artilerijskem ognju prodirali proti Civaronu, je na današnji dan leta 1916 z Dunaja poročala petkova Edinost. Potem ko so v začetku septembra na Siracusi predstavniki italijanske vojske podpisali premirje z zavezniško vojsko, ki se je izkrcala na Kalabriji, je na današnji dan leta 1943 Italija objavila brezpogojno kapitulacijo, o čemer hranimo izjavo Pietra Badoglia: Posebej Primorci so z olajšanjem dočakali konec četrtstoletnega fašističnega zatiranja. Prisluhnimo pričevanjem Julija Beltrama, Frana Juriševiča in Viljema Turka, ki jih je ob 40.obletnici posnela Silva Ferletič: Kardelj neomajno na braniku naših življenjskih pravic Jugoslavija se je odrekla mnogim pravičnim zahtevam, od njenih zakonitih pravic jo bo odvrnila le sila, je na današnji dan leta 1946 pisal nedeljski Primorski dnevnik Mala maša za suknjo vpraša in lastovke od nas beže/Ako je na malo mašo lepo, bo potem dva meseca suho./O mali maši so lešniki naši/Mala maša - v vsakem grmu paša. Na današnji dan leta 1941 se je na Kojskem rodil televizijski snemalec in glasbenik Franko Marušič. V Kopru se je Franko po končanem šolanju najprej zaposlil v tehnični službi našega radia, kmalu po ustanovitvi televizijskega studia pa je postal snemalec, in dobrih 30 let dnevno beležil kroniko dogodkov. Že kot dijak se je zapisal glasbi, največje uspehe je dosegel z vokalnoinstrumentalnim ansamblom Diamanti. Ob 60-em jubileju je tako opisal njihov prodor na tedanje televizijske ekrane: Sedaj pa Diamanti in Izgubljeno srce:
V bitki pri Crécyju je na današnji dan leta 1346 angleški kralj Edward III. premagal francoskega kralja Filipa VI. S to zmago je bil postavljen temeljni kamen angleške prevlade na celini, ki je trajala skora 90 let. Ta bitka se je v zgodovino zapisala tudi s tem, da so prvič uporabili prarazličico topov. "Snoči je sovražnik živahno obstreljeval s topovi naše postojanke južno reke Vipave do Nove vasi.," tako sobotna Edinost na današnji dan leta 1916 povzela uradno poročilo z Dunaja o bojih na soški fronti. Od tržaškega vprašanja do ameriških letal nad Slovenijo, je na današnji dan leta 1946 pisal torkov Primorski dnevnik: »Štiri tedne že traja pariška mirovna konferenca, dodatnih 250 in več predlogov pa bi konferenco še bolj zavleklo. Kar 72 ameriških letal se je dobrih treh tednih pojavilo nad Slovenijo, v zadnjih 11 dneh so jih našteli še 110. V Železni Kapli se je na današnji dan leta 1961 rodila pesnica in pistaeljica ter univerzitetna predavateljica Maja Haderlap. Germanistiko, filozofijo in gledališke vede je študirala na Dunaju, kjerje leta 1989 ubranila distertacijo s področja teatrologije. Urejala je revijo Mladje, izdala je pesniške zbirke Žalik Pesmi, Bajalice, Pesmi. Za avtobiografsko družinsko kroniko Angel pozabe je leta 2011 prejela nagrado poimenovano po sloviti pisateljici Ingeborg Bachmann in postala častna občanka rojstne Železne Kaple. Prisluhnimo odlomku oddaje Sotočje: V Rimu je na današnji dan leta 1971 umrl Alojzij Fogar, tržaško- koprski škof, po rodu iz Pevme. Bogoslovje je študiral v Insbrucku na mednarodnem jezuitskem zavodu in Gregorijanski univerzi v Rimu. Papež Pij XI ga je leta 1923 imenoval za škofa v času velikih fašističnih pritiskov na tržaškem in v Istri, pri čemer je ob Fogarjevem posredovanju prišlo do spora med Vatikanom in fašistično Italijo zaradi slovenščine in hrvaščine v cerkvenih obredih. Rdeča zora - mokra gora. V Ljubljani se je na današnji dan leta 1931 rodil skladatelj, dirigent in pedagog Dane Škerl. Prisluhnimo odlomku oddaje Branke Kljun Veliki glasbeni trenutki, ki je nastala ob 80-letnici rojstva Daneta Škerla.Prisluhnimo odlomku Concertina za klavir in orkesterDaneta Škerlja. Simfonikom RTV Slovenije je dirigiral Samo Hubad:
Danes se spominjamo utemeljitelja modernega pozitivizma in psihologizma. V Edibourghu je na današnji dan leta 1776 umrl filozof in zgodovinar David Hume. Med deli omenimo Razpravo o človekovi naravi, Raziskavo o moralnih načelih in o človekovem razumu ter Dialoge o naravni religiji. Ruske enote so na današnji dan leta 1916 prečkale Donavo pri Dobrudži, da priskočile na pomoč romunski armadi, saj je vlada v Bukarešti stopila na stran Antante. V Cerovem se je na današnji dan leta 1921 rodil pravnik, prevajalec in oficir Dušan Brezavšček. Očeta učitelja so fašisti premestili v Vignolo pri Modeni, kjer je Dušan končal osnovno šolo, v Bologni pa gimnazijo in se vpisal na pravno fakulteto, ki pa jo je po vojni končal v Zagrebu, ko je bil oficir Jugoslovanske ljudske armade od leta 1944. Leta 1977 je prevedel knigo Osimski sporazumi. Pisal je o Črnih bratih in smrti sorodnika Mirka Brezavščka. Svet štirih zunanjih ministrov naj odloči o nadaljnji usodi konference in omilil politično napetost, tako je na današnji dan leta 1946 nedeljski Primorski dnevnik naslovil poročilo iz Pariza: »težišče dela na mirovni konferenci se je prestavilo v odbore, ki obravnvajo politično, teritorijalno in gospodarsko plat snujočih se mirovnih pogodb. Da so načelne debate opravljene, kaže okoliščina, da se je večina glavnih delegatov umaknila iz Pariza.« V Kopru je na današnji dan leta 2001 umrl sodnik in politik Črtomir Kolenc. Po končanem pravu v Ljubljani se je pridružil Osvobodilni fronti. Po vojni je bil član gospodarske komisije mesta Trst, sodnik v Postojni in tajnik Istrskega Narodnoosvobodilnega odbora Koper. Od leta 1965 do upokojitve je bil direktor Primorskega tiska in Založbe Lipa v Kopru. Uredil je zbornik Osimski sporazumi. O seminarju za zamejske učitelje pa je leta 1974 povedal: Lepega vremena in sitega trebuha se človek naveliča. V kalifornijskem obmorskem letovišču Laguna Beach se je na današnji dan leta 1966 rodil klaviaturist Derek Sherinian. Bobnar Jimi Hendrix Band of Gypsies mu je ponduil snemanje plošče Trash z Alice Cooperjem, ki je postala diamnatna.. Sledila je bogata kariera z ansamblom Dream Theater. Prislhnimo sklabi Apocalypse s koncerta v Tokyu:
Danes se spominjamo silovitega izbruha lave na vulkanu Vezuv, ki je zasul Pompeje in Herkulaneum leta 79. V tragediji je v pepelu umrlo približno 20 tisoč ljudi, na drugi strani pa je po izkopavanjih sedaj na ogled najbolj celovit vzorec rimske kulture. Nesreča je zadela Pompeje med velikimi slovesnostmi v čast bogu Vulkanu, gospodarju ognja in možu boginje Venere, je zapisal Plinij mlajši, pesnik in zgodovinar, ki je bil v usodnem trenutku na ladji, zasidrani v neapeljskem zalivu. Na kavkaški fronti je ruska armada s pomočjo britanske na današnji dan leta 1916 vnovič zasedla Bitlis in Mush. Angleško perzijska petrolejska družba si je že pred vojno zagotovila oskrbo svoje mornarice z gorivom, zato je na vsak način skušala preprečiti otomanske načrte za samostojno Transcaucasio z bogatimi nahajališči nafte in premoga. Statut tržaškega pristanišča po predlogu jugoslovanske delegacije, tako je na današnji dan leta 1946 tržaški sobotni Primorski dnevnik naslovil poročilo o novem predlogu jugoslovanske delegacije na pariški mirovni konferenci. Po poskusu izvedbe državnega udara v Sovjetski zvezi je na današnji dan leta 1991 z mesta voditelja Sovjetske zveze odstopil Mihail Gorbačov. Podrobnje o njem novinar in evropski poslanec Dimitrij Volčič dalet Mednarodna astronomska unija je na današnji dan leta 2006 v Pragi z novo sprejto definicijo in drugih nebesnih teles Pluton razglasila za pritlikav planet. Po novem in od tedaj ima Sončev sistem le še 8 planetov. Kakor sv. Jernej vremeni, jesen vsa drži./N a sv. Jerneja dan se ne sme orati./Po vremenu sv. Jerneja, rada vsa jesen se nareja./Sv. Jerneja če je slana, bo gotovo še zijala vrana./Sveti Jernej, vzemi brento in zapahni pregrado V Bologni se je na današnji dan leta 1531 rodil sholar, matematik, pesnik, glasbeni teoretik, arhitekt in skladatelj Ercole Bottrigari. Šele kot 7 letnega dečka ga je oče priznal in vzgajal v plemiški hiši, kjer se je uveljavil kot recitator. V Benetkah je leta 1558 izdal Prvo knjigo madrigalov za štiri glasove. Z očetovo pomočjo je zasnoval tiskarno. Po poroki z Lucrezio Usberti se je preselil v Ferraro, kjer na pobudo Torqata Tassa izdal esej Želja, oziroma koncerti različnih instrumentov. Prisluhnimo Botrigarijevi skladbi Il cantar nuovo. Sopranistko Evelyn Tubb spremlja ansambel The Earle His Viols
Neveljaven email naslov