Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Španskemu vitezu Ryuju Rodrigu Díazu de Bivarju je leta 1094 uspelo zasesti Valencijo. Organiziral je gospostvo, ki ga je uspešno branil pred maroškimi Almoravidi vse do svoje smrti leta 1099. O njegovih bojih proti mavrskim vladarjem Zaragoze so kmalu pripovedovale vse ljudske pripovedke in pesnitve. Opisal ga je tudi najstarejši španski junaški ep Pesem o Cidu.
Na današnji dan leta 1919 se je na Opčinah rodil publicist Vid Vremec. Že zelo mlad se je vključil v protifašistično ilegalno gibanje v Trstu, večkrat je bil zaprt. Na drugem tržaškem procesu je bil obsojen na 15 let ječe. Tako se ga je spominjal ga-1452. Zaporno kazen je prestajal v Fossanu, leta 1944 mu je uspelo pobegniti k partizanom v Kosovelovi brigadi. Po vojni je v Kopru zbral veliko gradiva o narodnoosvobodilnem boju, ki ga je objavil v številnih člankih in knjigah.
Arnold je pri nas redek priimek. Statistiki so jih ob zadnjem popisu našteli le 43, v telefonskem imeniku jih na Primorskem nismo zasledili. Fašisti so ga poitalijančili v Arnoldi. Arnold je ime nemškega izvora in izhaja, kot njegovi različici Arnhold in Arnwald, iz starovisokonemških besed aro, arn v pomenu "orel" in waltan " vladati".
V Ljubljani je po daljši bolezni na današnji dan leta 2004 umrla sopranistka Ksenija Vidali - Žebre. Solo petje je študirala v Trstu, kjer pa kljub velikemu talentu ni mogla dobiti angažmaja. Tako se je leta 1934 preselila v Ljubljano, kjer je prvič nastopila kot Mimi v operi La boheme. Kmalu se je kot sopranistka uveljavila tudi v tujini, najprej v Italiji, nato še na Portugalskem, v Španiji in Avstriji. Ob 80-em življenjskem jubileju se je takole spominjala devetletnega plodnega ustvarjanja v Ljubljani Prisluhnimo Kseniji Vidali v arhivskem posnetku arije Mimi iz 1. dejanja opere La Boheme
1149 epizod
Lahko bi dejali, da gre za Slovenski radijski biografski leksikon. Deset minutna oddaja nastaja na podlagi gradiva zbranega s pomočjo Primorskega biografskega leksikona, Enciklopedije Slovenije, Poskusnih gesel Slovenskega biografskega leksikona in naše dokumentacije. Gre za oddajo o pomembnih primorskih in slovenskih osebnostih, rojenih ali umrlih na "današnji dan" in zgodovinskih dogodkih.
Španskemu vitezu Ryuju Rodrigu Díazu de Bivarju je leta 1094 uspelo zasesti Valencijo. Organiziral je gospostvo, ki ga je uspešno branil pred maroškimi Almoravidi vse do svoje smrti leta 1099. O njegovih bojih proti mavrskim vladarjem Zaragoze so kmalu pripovedovale vse ljudske pripovedke in pesnitve. Opisal ga je tudi najstarejši španski junaški ep Pesem o Cidu.
Na današnji dan leta 1919 se je na Opčinah rodil publicist Vid Vremec. Že zelo mlad se je vključil v protifašistično ilegalno gibanje v Trstu, večkrat je bil zaprt. Na drugem tržaškem procesu je bil obsojen na 15 let ječe. Tako se ga je spominjal ga-1452. Zaporno kazen je prestajal v Fossanu, leta 1944 mu je uspelo pobegniti k partizanom v Kosovelovi brigadi. Po vojni je v Kopru zbral veliko gradiva o narodnoosvobodilnem boju, ki ga je objavil v številnih člankih in knjigah.
Arnold je pri nas redek priimek. Statistiki so jih ob zadnjem popisu našteli le 43, v telefonskem imeniku jih na Primorskem nismo zasledili. Fašisti so ga poitalijančili v Arnoldi. Arnold je ime nemškega izvora in izhaja, kot njegovi različici Arnhold in Arnwald, iz starovisokonemških besed aro, arn v pomenu "orel" in waltan " vladati".
V Ljubljani je po daljši bolezni na današnji dan leta 2004 umrla sopranistka Ksenija Vidali - Žebre. Solo petje je študirala v Trstu, kjer pa kljub velikemu talentu ni mogla dobiti angažmaja. Tako se je leta 1934 preselila v Ljubljano, kjer je prvič nastopila kot Mimi v operi La boheme. Kmalu se je kot sopranistka uveljavila tudi v tujini, najprej v Italiji, nato še na Portugalskem, v Španiji in Avstriji. Ob 80-em življenjskem jubileju se je takole spominjala devetletnega plodnega ustvarjanja v Ljubljani Prisluhnimo Kseniji Vidali v arhivskem posnetku arije Mimi iz 1. dejanja opere La Boheme
Lahko bi dejali, da gre za Slovenski radijski biografski leksikon. Deset minutna oddaja nastaja na podlagi gradiva zbranega s pomočjo Primorskega biografskega leksikona, Enciklopedije Slovenije, Poskusnih gesel Slovenskega biografskega leksikona in naše dokumentacije. Gre za oddajo o pomembnih primorskih in slovenskih osebnostih, rojenih ali umrlih na "današnji dan" in zgodovinskih dogodkih.
Lahko bi dejali, da gre za Slovenski radijski biografski leksikon. Deset minutna oddaja nastaja na podlagi gradiva zbranega s pomočjo Primorskega biografskega leksikona, Enciklopedije Slovenije, Poskusnih gesel Slovenskega biografskega leksikona in naše dokumentacije. Gre za oddajo o pomembnih primorskih in slovenskih osebnostih, rojenih ali umrlih na "današnji dan" in zgodovinskih dogodkih.
Lahko bi dejali, da gre za Slovenski radijski biografski leksikon. Deset minutna oddaja nastaja na podlagi gradiva zbranega s pomočjo Primorskega biografskega leksikona, Enciklopedije Slovenije, Poskusnih gesel Slovenskega biografskega leksikona in naše dokumentacije. Gre za oddajo o pomembnih primorskih in slovenskih osebnostih, rojenih ali umrlih na "današnji dan" in zgodovinskih dogodkih.
Lahko bi dejali, da gre za Slovenski radijski biografski leksikon. Deset minutna oddaja nastaja na podlagi gradiva zbranega s pomočjo Primorskega biografskega leksikona, Enciklopedije Slovenije, Poskusnih gesel Slovenskega biografskega leksikona in naše dokumentacije. Gre za oddajo o pomembnih primorskih in slovenskih osebnostih, rojenih ali umrlih na "današnji dan" in zgodovinskih dogodkih.
Lahko bi dejali, da gre za Slovenski radijski biografski leksikon. Deset minutna oddaja nastaja na podlagi gradiva zbranega s pomočjo Primorskega biografskega leksikona, Enciklopedije Slovenije, Poskusnih gesel Slovenskega biografskega leksikona in naše dokumentacije. Gre za oddajo o pomembnih primorskih in slovenskih osebnostih, rojenih ali umrlih na "današnji dan" in zgodovinskih dogodkih.
Lahko bi dejali, da gre za Slovenski radijski biografski leksikon. Deset minutna oddaja nastaja na podlagi gradiva zbranega s pomočjo Primorskega biografskega leksikona, Enciklopedije Slovenije, Poskusnih gesel Slovenskega biografskega leksikona in naše dokumentacije. Gre za oddajo o pomembnih primorskih in slovenskih osebnostih, rojenih ali umrlih na "današnji dan" in zgodovinskih dogodkih.
Lahko bi dejali, da gre za Slovenski radijski biografski leksikon. Deset minutna oddaja nastaja na podlagi gradiva zbranega s pomočjo Primorskega biografskega leksikona, Enciklopedije Slovenije, Poskusnih gesel Slovenskega biografskega leksikona in naše dokumentacije. Gre za oddajo o pomembnih primorskih in slovenskih osebnostih, rojenih ali umrlih na "današnji dan" in zgodovinskih dogodkih.
Akademija delovnih Ljubljančanov je bila ustanovljena leta 1693. Pobudo za ustanovitev Academie operosorum Labacensium sta dala zdravnik Marko Grbec in kronist Gregor Dolničar. Ob ustanovitvi je združevala 13 juristov, 6 teologov in 4 zdravnike. Prvi občni zbor je imela šele leta 1701, sicer pa so akademiki močno vplivali na razvoj umetnosti v Ljubljani. V Črnomlju se je na današnji dan leta 1943 rodil primarij, kirurg Venceslav Pišot. Po končani gimnaziji v Kopru je vpisal študij medicine v Ljubljani, tam je opravil tudi specializacijo iz ortopedske kirurgije. V Zagrebu je kasneje uspešno opravil še magisterij. Delovno kariero je posvetil Ortopedski bolnišnici Valdoltra. Nadomestitveni sklepi so eno od nosilnih področij bolnišnice, o njih je primarij Pišot povedal/ dalet Venceslav Pišot je avtor cele vrste strokovnih člankov s področja ortopedije in organizator strokovnih srečanj. V Piranu je na današnji dan leta 1983 umrla učiteljica in pesnica Ludovika Kalan - Dansova. V Ljubljani je končala dekliško učiteljšče. Že kot dijakinja je pesmi objavljala v tržaškem Ženskem svetu in Jadranki. Zatem je poučevala v Paljčju, do leta 1924, ko so jo fašisti odpustili in pregnali na Reko. Leta 1943 je bila prva partizanska učitejica v Pivki. Po vojni je delala v Portorožu in Piranu. Leta 1970 je novogoriška Soča izdala njeno zbirko V pozni jeseni. V arhivu hranimo avtoričino recitacijo pesmi o morju iz neobjavljene zbirke Mavrica na obali ga-1442 . Jošt izhaja iz nemškega imena Jobst ali Jost, to pa je skrajšana različica latinskega Jodocus. Razlagajo ga iz grške besede iodokos "puščice hraneč, poln puščic". Nekateri ga izpeljujejo iz keltskega Judocos v pomenu "bojevnik". Ime Jošt se zaradi nekaterih oblik zelo približa imenu Just, latinsko Justus z nekdanjim pomenom "pravični". Ime Jošt najdemo že v urbarju za Devin leta 1494, kjer je zapisan Jobst, kmet v Mirnu. V Zagrebu se je na današnji dan leta 1908 rodila sopranistka Zinka Kunc-Vilfan-Milanov. Že pri 15-ih ji je uspelo zapeti visoki C. Debitirala je leta 1927 v ljubljanski operi z vlogo Lenore v Verdijevem Trubadurju. Dve leti kasneje se je vrnila v Zagreb in kmalu zatem kariero nadaljevala v Pragi, od leta 1937 pa je bila prvakinja newyorške opere Metropolitan vse do leta 1966, ko se je posvetila pedagoškemu delu. Zinka Kunc je z orkestrom RCA pod taktirko Friedna Weismana posnela tudi arijo Norme iz opere Casta diva
Lahko bi dejali, da gre za Slovenski radijski biografski leksikon. Deset minutna oddaja nastaja na podlagi gradiva zbranega s pomočjo Primorskega biografskega leksikona, Enciklopedije Slovenije, Poskusnih gesel Slovenskega biografskega leksikona in naše dokumentacije. Gre za oddajo o pomembnih primorskih in slovenskih osebnostih, rojenih ali umrlih na "današnji dan" in zgodovinskih dogodkih.
Neveljaven email naslov