Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Včeraj je v Portorožu 14 izvajalcev, ki bodo 6. julija nastopili na 39. festivalu Melodije morja in sonca, izžrebalo številko svojega nastopa. V naslednjem zaporedju bodo nastopili Rina K, Samuel Lucas, Tomaž Hostnik, Bro, BassLess, Nada Barle, Kvatropirci, 2B, Mila, Canegatto, Tinkara Kovač, Dare Kaurič, Orter in Swing Deal. Potegovali se bodo za Veliko nagrado MMS 2019 in nagrade strokovne žirije za: glasbo, besedilo, interpretacijo vokalnega solista in za najbolj obetavnega izvajalca oz. avtorja - nagrado Danila Kocjančiča. Žreb je spremljala Anita Urbančič.
Včeraj je v Portorožu 14 izvajalcev, ki bodo 6. julija nastopili na 39. festivalu Melodije morja in sonca, izžrebalo številko svojega nastopa. V naslednjem zaporedju bodo nastopili Rina K, Samuel Lucas, Tomaž Hostnik, Bro, BassLess, Nada Barle, Kvatropirci, 2B, Mila, Canegatto, Tinkara Kovač, Dare Kaurič, Orter in Swing Deal. Potegovali se bodo za Veliko nagrado MMS 2019 in nagrade strokovne žirije za: glasbo, besedilo, interpretacijo vokalnega solista in za najbolj obetavnega izvajalca oz. avtorja - nagrado Danila Kocjančiča. Žreb je spremljala Anita Urbančič.
Skoraj vsak četrti odrasel človek na svetu živi s hipertenzijo. Skoraj polovica se jih tega ne zaveda. Med tistimi, ki pa se zavedajo, jih polovica ne stori ničesar, da bi nadzorovali svoj krvni tlak. Visok krvni tlak ali arterijska hipertenzija je pomemben dejavnik tveganja za razvoj srčno-žilnih bolezni, kot so možganska kap, srčno popuščanje, miokardni infarkt, nenadna srčna smrt, demence in ledvične bolezni. Višji ko je krvni tlak, večje je tveganje. Več pa v pogovoru z vodjo Centra za krepitev zdravja Zdravstvenega doma Izola, Tajo Benčič Ribarič. Z njo se je pogovarjala Mateja Brežan.
Mladi imajo veliko potenciala, toda velikokrat jih je strah stopiti na samostojno podjetniško pot. Nekateri potrebujejo le drobno spodbudo za odločitev, ki bo zaznamovala njihovo prihodnost. Med pogumnejše sodi naša sogovornica, Koprčanka podjetnica in ilustratorka Anja Petrarca. Na klepet jo je povabila Loredana Vergan.
Osmošolec Ul Zorc Rupnik je med karanteno začel snemati video-filmčke, v katerih razlaga učno snov iz slovenščine. Zakaj se je odločil za slovenščino od kod ideja za snemanje in kakšne načrte ima ob tem, da je njegov kanal »Slova na izi« v času pouka na daljavo postal zelo priljubljen.
V vsakem gospodinjstvu sodi med osnovna živila, ki daje jedem posebno svežino. Primorci večinoma poznamo vinskega in jabolčnega. To je kis, ki pa je veliko več kot le preliv za solato, sredstvo za vlaganje domače zelenjave ali naravno čistilo. Ta začimba v visoki kulinariki pridobiva vedno večjo veljavo. To je že pred leti ugotovil Erik Bajc iz Vrhpolja, ki je kis povzdignil na višjo raven. Namesto jabolk je denimo uporabil kakije. Začel je razmišljati o novih in drznejših okusih ter jih združil v znamko Skisanc.
Zgornje Posočje je izredno ne le zaradi narave, ampak tudi zaradi bogate kulturne dediščine. Po zaslugi različnih ustanov in posameznikov je ta dediščina dobro ohranjena, predstavljena in vključena v različne aktivnosti. Za to skrbi tudi Kobariški muzej, ki je že 30 let osrednja muzejska zbirka dediščine soške fronte v Sloveniji in tujini. Čeprav je zgodovinski in vojni muzej, ima zelo močno protivojno sporočilo. Na osnovi njegovega desetletnega delovanja so leta 2000 ustanovili tudi Fundacijo Poti miru v Posočju. Njen cilj je varovanje nepremične dediščine soške fronte in povezovanje pomnikov 1. svetovne vojne na prostem.
Gorica in Nova Gorica sta prerezani na pol. Že okrog dva meseca ju ločuje visoka kovinska ograja. Postavili so jo zaradi epidemije, a prebivalci to spremembo močno občutijo. Fizična meja med državama je prekinila družinske in prijateljske vezi, nekateri so se celo začasno preselili na drugo stran. Ljudje se srečujejo ob meji in klepetajo - prisluhnite njihovim zgodbam.
»O koncertih, ki jih ni in jih še kar ne bo, v nadaljevanju programa RA KP. Sicer nam čakre za silo izpolnjujejo spletni glasbeni festivali in dogodki vseh sort. Vsega seveda ne moremo popolnoma nadomestiti, čeprav komaj čakamo, da se bo življenje vrnilo na staro pot. Nekatere zadeve se umirjajo, druge pa so precej bolj kompleksne. Ugibanja o tem, kdaj se bodo vrnili koncerti so zelo črnogleda, saj si je stroka enotna, da so koncerti zadnja stvar, ki se bo vrnila. Zaradi velike koncentracije ljudi, velikokrat v zaprtih prostorih, gre seveda za zelo tvegane okoliščine, dokler nevarnost popolnoma ne mine. Zato je morda koža Danijela Koradina, prvega moža tima KODA EVENTS, ki se diči z desetletno tradicijo organizacije koncertov in prireditev, tista, v kateri si nihče ne bi želel biti. Z njim se je pogovarjal urednik glasbenih oddaj Armando Šturman.«
Daljše sušno obdobje predstavlja veliko požarno ogroženost naravnega okolja, o čemer priča tudi več požarov na Primorskem. Nekaj kapljic dežja v minulih dneh je bilo sicer dobrodošlih, vseeno pa štabi civilne zaščite nadaljujejo s preventivnimi ukrepi. Mednje spada tudi nadzor najbolj ogroženih območij iz zraka. Na protipožarni polet se je podal tudi Sandi Škvarč.
Osnovnošolski učitelji po vsej državi se povezujejo v pozivu proti ocenjevanju otrok v času pouka na daljavo, ki ga v priporočilih predvideva vlada. Osnova peticije je v anketi med učitelji zbrano mnenje, ki ni bilo slišano, pravijo pobudniki. Ocenjevanje v teh razmerah ne more biti ne pravično in ne objektivno, gre za odgovornost, ki je učitelji ne moremo sprejeti, pravijo. Mateja Brežan se je pogovarjala z učiteljico matematike na eni od slovenskih šol, Matejo Peršolja.
V času izrednih razmer se je šolski sistem znašel v popolnoma novi situaciji. Šole in profesorji so se na različne načine lotili učenja na daljavo, preverili smo, kako to počnejo na GEPŠ Piran. Profesor matematike Anže Zupanec na TiTubi objavlja posnetke matematičnih razlag in posnetke reševanja starih maturitetnih nalog. Preverili smo, kako deluje tovrstni sistem učenja na daljavo.
V karanteni pogosteje pospravljamo svoja podstrešja. Tako dobimo mnogo zakladov. Stare šolske zvezke, spominke s potovanj, pozabljene igrače. Stvari, ki nosijo zgodbe. David Kožuh, kustos pedagog v Goriškem muzeju, pove nekaj takih zgodb. Muzej trenutno zbira vsakdanje predmete za prihodnjo razstavo in ljudi vabi, da jim jih posredujejo.
Med športe, za katere je vlada zapisala v odloku, da se smejo izvajati, sodijo balinanje, tenis, ribolov, joga, rolanje, badminton in golf. Vsakega od naštetih športov vsaj malo poznamo, velika neznanka za marsikoga je zagotovo golf. Naše znanje o tem športu verjetno ne seže dlje od minigolfa, ki smo ga igrali, ko smo se s starši odpravili na dopust. Elementarno pravilo pri golfu je, da igralec poskuša s čim manj udarci s palico spraviti žogico v luknjo. Je ena od redkih iger z žogo, ki nima standardiziranega igrišča. Vsako igrišče za golf ima svojo obliko, največkrat pa je v njem 9 ali 18 lukenj. Še več o golfu bo povedala Tijana Jovičevič Kovačič z Vogrskega. Kljub mladosti je Tijana do sedaj nanizala obilo odličnih uvrstitev. Mlado športnico je poklical Boštjan Simčič.
Pomlad je in ljubezen cveti, čeprav v karanteni. A zaradi trenutnih razmer so mnoge ljubezenske zveze postale zveze na daljavo. Pari vzdržujejo stike s sodobno tehnologijo. Govorili smo s tistimi, ki komaj čakajo, da zoper objamejo svojo boljšo polovico.
V naravnem rezervatu Škocjanski zatok imajo od danes že drugi naraščaj v čredi kamarških konj. Prvega žrebička, Aca, je pred šestimi dnevi skotila kobila Rižana, danes dopoldan pa jih je nekoliko presenetila še kobila Cabi, saj so drugega žrebička pričakovali šele v prihodnjih dneh. To sta prva žrebička v čredi kamarških konj v Škocjanskem zatoku, tudi za obe kobili je to prvi naraščaj. Zato je veselje oskrbnikov še toliko večje, je Lei Širok med drugim povedala oskrbnica črede Daša Stavber.
V rubriki Ostani doma z nami smo poklicali režiserja Gregorja Božiča. Nismo ga našli v Parizu niti v New Yorku, ampak v domačem sadovnjaku starih sadnih sort. Z njim smo govorili o drevju, predvsem pa o tem, kako epidemija vpliva na filmsko industrijo.
Epidemija je spremenila naše navade in okolje, v katerem živimo. Parkirišča v mestih so prazna, zrak je bolj čist, ulice v mestih bolj ali manj samevajo. Tako je tudi v Kopru na Čevljarski ulici. Sprehod je v mikrofon zabeležila Tjaša Škamperle.
Letošnje praznovanje največjega krščanskega praznika velike noči je za katoličane zelo drugačno. Svete maše že nekaj časa potekajo brez navzočnosti vernikov in tudi danes, na največji krščanski praznik ne bo nič drugače. Koprski škof monsignor Jurij Bizjak je zato pripravil posebno poslanico.
Slepi in slabovidni na Goriškem imajo tudi v teh kriznih časih največ težav z dostopanjem do informacij in obvestil o epidemioloških ukrepih, opozarjajo v Medobčinskem društvu slepih in slabovidnih Nova Gorica.
Bil je na Grenlandiji, v Indiji, Butanu in v Afriki, njegove fotografije objavlja National Geographic, njegov posnetek se je že znašel na naslovnici The New York Timesa, ampak zdaj nikjer ne potuje, zdaj je doma. To je fotograf Ciril Jazbec. Te dni, tako kot marsikdo, pregleduje fotografije, ki jih hrani na telefonu in računalniku.
Matjaž Jazbar dela v Mladinskem centru Hiša mladih Ajdovščina, a zdaj je doma. Znani tviteraš je z nami govoril o tem, kako doma zamoti otroke in kaj se v času koronavirusa dogaja na internetu.
Neveljaven email naslov