Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Prepričane, da v Sloveniji jemo neoporečno hrano, nas je presenetila novica o korenju onesnaženem s kadmijem
»Inšpekcija odkrila rakotvorni kadmij v korenju«, »V vrtcu v Radovljici zaužili štirideset kilogramov spornega korenja«, »Na dveh koncih Slovenije korenje s preveč kadmija«, to so bili le nekateri naslovi v naših medijih. Manj presenečeni so bili strokovnjaki. Ti po besedah ene od vodilnih evropskih toksikologinj dr. Marike Kolossa-Gehring z nemške Agencije za okolje že dalj časa vedo, da smo v Evropi kadmiju prekomerno izpostavljeni. »Največje odkritje za nas pa je, da danes najmočnejši dejavnik, ki vpliva na stopnjo obremenjenosti s kadmijem, ni več kajenje, ampak je vegetarijanska prehrana.« Podrobneje pa v četrtkovi Radiosferi. Z dr. Kolossa-Gehring je ob robu Evropskega toksikološkega kongresa EUROTOX 2023, ki je letos potekal v Ljubljani, govoril Iztok Konc. Foto: Wiki/ Sandbh, cc
Opravičilo avtorja: V radijskem prispevku sem strokovnjakinjo preimenoval v dr. Marike Kolosse-Gehring, za kar se njej in vam iskreno opravičujem.
203 epizod
Radiosfera so zgodbe, pogledi, razgledi, spomini, potovanje, znanost, tehnologija, kultura, dediščina, šport, glasba, zabava. Svet, ki ga ujame Prvi jutranji program.
Prepričane, da v Sloveniji jemo neoporečno hrano, nas je presenetila novica o korenju onesnaženem s kadmijem
»Inšpekcija odkrila rakotvorni kadmij v korenju«, »V vrtcu v Radovljici zaužili štirideset kilogramov spornega korenja«, »Na dveh koncih Slovenije korenje s preveč kadmija«, to so bili le nekateri naslovi v naših medijih. Manj presenečeni so bili strokovnjaki. Ti po besedah ene od vodilnih evropskih toksikologinj dr. Marike Kolossa-Gehring z nemške Agencije za okolje že dalj časa vedo, da smo v Evropi kadmiju prekomerno izpostavljeni. »Največje odkritje za nas pa je, da danes najmočnejši dejavnik, ki vpliva na stopnjo obremenjenosti s kadmijem, ni več kajenje, ampak je vegetarijanska prehrana.« Podrobneje pa v četrtkovi Radiosferi. Z dr. Kolossa-Gehring je ob robu Evropskega toksikološkega kongresa EUROTOX 2023, ki je letos potekal v Ljubljani, govoril Iztok Konc. Foto: Wiki/ Sandbh, cc
Opravičilo avtorja: V radijskem prispevku sem strokovnjakinjo preimenoval v dr. Marike Kolosse-Gehring, za kar se njej in vam iskreno opravičujem.
Vreme ni samo na Zemlji, vreme je tudi v vesolju. Tudi pri vesoljskem vremenu se dogajajo ekstremni dogodki. Geomagnetne nevihte so kar pogoste in so tudi vir čudovitih predstav na nebu, ki jim pravimo polarni sij. Ampak vemo, da se vsake toliko zgodi tudi pravi geomagnetni orkan. Geomagnetna nevihta sredi 19. stoletja, t. i. Carringtonov dogodek, je povzročila tako močan polarni sij, da se je dalo brati brez umetne svetlobe tudi ponoči. Edina tehnologija, ki jo je pojav poškodoval, je bil telegraf. Danes smo mnogo bolj ranljivi.
Danes smo se odpravili v državo, ki se je za turiste odprla šele leta 2019. Tako je – Savdsko Arabijo. Tja sta potovala Katarina in Rok Hočevar, strastna popotnika, ki sta v svoji potovalni karieri prepotovala že več kot 80 držav. Zakaj sta se odločila ravno za to strogo muslimansko državo in kaj ju je tam tako zelo navdušilo, izveste v današnji Radiosferi. Pred mikrofon je sogovornika povabila Lana Furlan.
Predlogi za skladbo Iz Radiosfere: Simple Minds - Don't you (forget about me) Black & White - Prisluhni školjki Janez Bončina Benč - Ob šanku Zmagovalna skladba: Janez Bončina Benč - Ob šanku
2. avgusta so se Romi po svetu, tudi v Sloveniji, spomnili žrtev genocida nad Romi in Sinti v 2. svetovni vojni. Na ta dan leta 1944 so nacisti v koncentracijskem taborišču Auschwitz-Birkenau uničili tamkajšnje cigansko taborišče in pobili vse Rome in Sinte v njem, po novejših podatkih jih je bilo celo 4200. Med letoma 1939 in 1945 so nacisti pobili skoraj 500.000 Romov, po novejših ocenah okoli 600.000, kljub temu pa Romi in Sinti še vedno čakajo na popolno priznanje trpljenja, ki jim ga je povzročil nacistični režim. Romski zgodovinar in doktor znanosti, Ian Hancock ocenjuje, da bi naj nacisti skupno pobili tudi do milijona in pol Romov in Sintov, kar je takrat predstavljajo okoli polovico vseh živečih Romov in Sintov. O pozabljenem genocidu ali porajmosu pa tokrat z radijskim kolegom, voditeljem in urednikom oddaje Naše poti, Sandijem Horvatom.
Predlogi za skladbo Iz Radiosfere: Paul Anka: Smells like teen spirit Eva Sršen: Ljubi, ljubi, ljubi Quantum& Neomi : PC love Zmagovalna skladba: Eva Sršen: Ljubi, ljubi, ljubi
Podjetje Psybit s pomočjo usmerjenega in personaliziranega oglaševanja podjetja povezuje s kvalificiranimi kandidati. Pri tem se zanašajo na moč družbenih omrežij in podatke, ki jih ta zbirajo o nas. V letu 2022 jih je Slovenski podjetniški sklad prepoznal kot eno izmed štiridesetih najinovativnejših podjetij na domačih tleh, leta 2023 pa so s svojim inovativnim orodjem pomagali do zaposlitve več kot 100 posameznikom. V tokratni Radiosferi smo pred mikrofon povabili soustanoviteljico in direktorico podjetja Evo Esih.
Morda ste za nenavadno zgodbo o Ivanu Skušku in Tsuneko Kondō Kawase oz. Mariji Skušek že slišali. Do konca avgusta leta 2025 je namreč v Slovenskem etnografskem muzeju možen ogled njune obsežne zbirke kitajskih predmetov in pohištva, ki so si jih sicer nekoč ogledovali kar v njunih stanovanjih. Alja Zore se je pogovarjala s sinologinjo dr. Heleno Motoh z Znanstveno-raziskovalnega središča Koper in dr. Natašo Vampelj Suhadolnik z ljubljanske Filozofske fakultete, dvema izmed avtoric oz. avtorjev razstave »Azija sredi Ljubljane: Življenje Skuškove zbirke«, Darja Pograjc pa je pripravila Radiosfero. *popravek: V oddaji je bilo navedeno, da je razstava na ogled do konca avgusta 2024, kar ne drži. Razstava bo na ogled do konca avgusta leta 2025. Do 18. avgusta 2024 pa je na ogled razstava fotografij iz Skuškove zbirke na Krakovskem nasipu.
Predlogi za skladbo Iz Radiosfere: Ansambel Lojzeta Slaka – Čebelar Mick Jagger – Sweet Thing Oko – Vse sem dal ti Zmagovalna skladba: Ansambel Lojzeta Slaka – Čebelar
Zgodbe Slovencev iz sosednjih držav so zelo raznolike, tako kot je raznoliko njihovo življenje. To velja tudi za glasbenike. Za koroške Slovence velja, da pojejo od najzgodnejših let naprej, mnogi tudi igrajo različne inštrumente. In če smo nekoč poznali predvsem njihovo zborovsko dejavnosti, zdaj v ospredje prihajajo tudi druge glasbene zvrsti; od jazza do rocka.
Globalno segrevanje ne prizanaša niti morju, letos smo namreč dosegli nov rekord v številu dni, ko morje presega 30 stopinj Celzija. Vse toplejše morje ima tudi različne negativne vplive na živali in rastline, ki živijo v njem. Kaj se zgodi z ekosistemi, če je v morski vodi pretoplo, izveste v današnji Radiosferi, ki jo je pripravila Lana Furlan.
Predlogi za skladbo Iz Radiosfere: Morgan James - Bring yourself to me Alenka Pinterič - Štajerska Lady Smaal Tokk - Gdw je Ferdo? Zmagala je Štajerska Lady Alenke Pinterič
Fuzija predstavlja enega od velikih obetov prihodnosti. Če bi nam uspelo poustvariti dogajanje, ki sicer poteka v središču sonca, bi si lahko zagotovili vir zadostne količine električne energije za ves planet. Brez toplogrednih plinov in jedrskih odpadkov. A posnemanje sonca je zapleten tehnološki izziv. Kako denimo sploh ustvarimo 100 milijonov stopinj Celzija na Zemlji? Kaj preprečuje, da se vse naokoli zaradi vročine preprosto ne vžge? Če so ta vprašanja že razrešena, jih še mnogo ostaja povsem odprtih. Raziskave, ki so nujne za uspešen zagon Itra, največjega fuzijskega reaktorja na svetu, ki se gradi v južni Franciji, potekajo tudi na raziskovalnem jedrskem reaktorju Triga v Brinju pri Ljubljani. Z novo napravo, ki se imenuje Katana, bodo raziskovali t. i. aktivirano vodo. Gost v Radiosferi je bil dr. Luka Snoj, vodja odseka za reaktorsko fiziko na Institutu Jožef Stefan in vodja raziskovalnega jedrskega reaktorja Triga.
Progasti gož je naša največja nestrupena kača, ki ima v Sloveniji najboljše pogoje za življenje v Slovenski Istri. “Raziskovalci Nacionalnega inštituta za biologijo ponovno vabimo k sodelovanju vse ljubiteljske znanstvenike, da s skupnimi močmi zberemo čim več informacij o pojavljanju te zanimive, redke in ogrožene vrste plazilcev,” je povedala gostja doc. dr. Alenka Žunič Kosi. Kako prepoznamo progastega goža? S čim se prehranjuje in kje se najraje zadržuje? Odgovore smo poiskali v ponovljeni Radiosferi.
Ali je podjetništvo, ki ne temelji na nenehnem ustvarjanju dobičkov, možno? Vprašanje je pravzaprav narobe postavljeno. V razmerah, ko smo že trčili ob planetarne meje in ko je zelo jasno, da naš način življenja ni vzdržen, je namreč odgovor jasen: takšno podjetništvo je nujno. Vprašanje je, kako do tega? Obstajajo primeri dobrih praks, ki temeljijo na skupnostnih projektih ali tem, da bistvo podjetništva ni povečevanje dobičkov- Eno možno pot kaže doktorica Melanie Rieback, etična hekerica, ki je prejšnji mesec obiskala Ljubljano.
Romi na sploh, tudi v Sloveniji, zavzemajo številne vloge v družbi. Vse več je tudi visoko izobraženih Romov. V Sloveniji imamo Rome, ki so policisti, zdravstveni delavci, socialni delavci, učitelji in vzgojitelji, imamo zelo uspešne športnike, kuharje, poslovneže, tudi politike. O dobrih zgledih iz skupnosti, tudi o tistih Romih, ki so svetovno znane osebnosti, pa tokrat z radijskim kolegom, novinarjem in voditeljem romskih vsebin na radiu in televiziji Slovenija Sandijem Horvatom.
Satelit Gaia Evropske vesoljske agencije je pred meseci objavil odkritje najmasivnejše črne luknje, za katero vemo, da je nastala iz zvezde. Več o samem satelitu in pomembnosti tega odkritja, pa tudi o tem, zakaj nekatere zvezde sijejo modro, druge pa rdeče, smo izvedeli na obisku na Astronomskem observatoriju Fakultete za matematiko in fiziko Univerze v Ljubljani. Tik pred začetkom poletja smo se podali na Golovec, prisluhnili predavanju prof. dr. Tomaža Zwittra in skupaj z ostalimi obiskovalci opazovali zvezde.
V tokratni Radiosferi bomo spoznali, kaj obiskovalcem lahko ponudijo destinacije Nova Gorica in Vipavska dolina ter Kras in Brkini. Odpravili se bomo namreč na novinarsko študijsko turo s Slovensko turistično organizacijo, ki na omenjenih destinacijah želi povezati kulturno ponudbo s turizmom in značilno tamkajšnjo kulinariko.
Včeraj smo že 30-ič praznovali mednarodni dan reggae glasbe. Reggae je pravzaprav glasbena zvrst, ki ima svoje korenine na Karibskem otočju, še natančneje na Jamajki. Začel se je razvijati v poznih 60-ih letih prejšnjega stoletja in na svoji priljubljenosti pridobival skozi leta. Tudi v Sloveniji je reggae precej popularen, imamo celo svoj glasbeni festival, ki k nam privabi tudi največje tovrstne glasbenike. Več o tem, zakaj je ta jamajška glasbena zvrst priljubljena tudi v Sloveniji in kako ta žanr dojemajo na Jamajki, je zanimalo Lano Furlan.
Komarjeva slina razdraži kožo in povzroči neprijeten občutek. Človeka prav sili, da se praska. Kakšna je prva pomoč ob piku?
Neveljaven email naslov