Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V tretji podjetniški Radiosferi bomo spoznali mladega podjetnika leta 2023, Seudina Softića, direktorja in ustanovitelja podjetja Autotech. Čeprav kot najstnik o podjetništvu ni sanjal, danes uspešno vodi podjetje z 28 zaposlenimi, ki se primarno ukvarja z robotizacijo in avtomatizacijo, sledijo pa tudi trendu pametnih tovarn in industrije 5.0.
203 epizod
Radiosfera so zgodbe, pogledi, razgledi, spomini, potovanje, znanost, tehnologija, kultura, dediščina, šport, glasba, zabava. Svet, ki ga ujame Prvi jutranji program.
V tretji podjetniški Radiosferi bomo spoznali mladega podjetnika leta 2023, Seudina Softića, direktorja in ustanovitelja podjetja Autotech. Čeprav kot najstnik o podjetništvu ni sanjal, danes uspešno vodi podjetje z 28 zaposlenimi, ki se primarno ukvarja z robotizacijo in avtomatizacijo, sledijo pa tudi trendu pametnih tovarn in industrije 5.0.
Čebelarjenje v slovenskih mestih ni novost, ni modna muha in ni posebnost, smo slišali v prvomajski Radiosferi. Tokrat bomo pogled na urbano čebelarjenje še malo razširili, obudili bomo spomin na to, kako so začeli čebelariti na strehi pariške opere, kar velja za »prapok« evropskega sodobnega urbanega čebelarstva. Potem bomo spoznali dva uspešna mestna čebelarja, Mark čebelari v Londonu, Olaf v Berlinu. Ob koncu se bomo vrnili v Ljubljano in vas spomnili, da je bil tudi naš veliki arhitekt Jože Plečnik povezan s čebelami.
Slovenija je čebelarska dežela, saj je pri nas registriranih okoli 10 tisoč čebelarjev. Naša država je tudi pobudnica svetovnega dneva čebel, ki ga zdaj že nekaj let obeležujemo 20. maja. Na praznik dela pa tokrat o čebelah delavkah, ki veljajo za najboljši primer marljivosti, pridnosti in hkrati simbolizirajo moč skupnosti. Vse to se zrcali tudi v številnih slovenskih pregovorih, ki so vezani na čebele. Na primer: »Ko delo vaše opazujem, lenobe svoje se sramujem.« Idiličen podeželski pejsaž s slovenskim čebelnjakom je razglednica, ki lahko obkroži svet, ki prikazuje red, ravnovesje, umeščenost v prostor, ki nam je blizu in sprejeta z družbenim konsenzom. Kaj pa prihod čebel v mesto in posledično čebelarjenje na strehah poslovnih stavb in kulturnih domov? Urbano čebelarjenje je relativno nov pojem, a vsebina, ki se skriva za njim ima dolgo tradicijo. Bojan Leskovec.
V torkovi Radisferi smo pogledali prek meje k rojakom v Furlaniji-Julijski krajini. Konec lanskega leta je namreč pri Založništvu Tržaškega tiska izšla razširjena izdaja prvega slovenskega vodnika po Trstu. Priročna knjižica z naslovom "Kako lep je Trat" predstavlja slovensko dušo večkulturnega mesta, njeno bogato preteklost in živahno sedanjost. Z avtorji vodnika se je po mestu sprehodila Špela Lenardič.
Na sledi za novico, da so v naši največji bolnišnici uspešno izvedli prvo ciljano radionuklidno zdravljenje, smo se srečali z dr. Katjo Zaletel. Zdravnica, ki vodi Kliniko za nuklearno medicino, je povedala, da razvoj radioaktivnega zdravila še zdaleč ni enostaven. Kolegi specialisti radiofarmacije so ga namreč razvijali v popolnoma aseptičem okolju; za zaščito pred sevanjem pa je bil prostor obdan s tonami svinca. Njihov trud se je izplačal: iz UKC Ljubljana so namreč na začetku aprila (4. 4. 2024) sporočili, da sta novo radioaktivno zdravilo prejela dva bolnika z metastatskim rakom prostate. Več v Radiosferi, ki jo je pripravil Iztok Konc. Foto: UKC Ljubljana
Podjetje Recatalyst se ukvarja z razvojem katalizatorjev naslednje generacije za gorivne celice, s čimer želijo trgu predstaviti alternativo fosilnim gorivom in motorjem na notranje izgorevanje. Podjetje je nastalo kot spin-out iz Kemijskega Inštituta v Ljubljani, v letu 2021 sta ga ustanovila dr. Matije Gatala in Tomaža Bizjaka. Slednjega smo povabili pred mikrofon in povprašali, v čem sta si znanost in podjetništvo podobna in v čem se razlikujeta, pa tudi kdaj bomo izdelek startupa leta 2023 preizkusili tudi v praksi. Odgovorom prisluhnemo v podjetniški Radiosferi.
Z Alenko Kovačič, vodjo Govorne izvedbe na Radiu Slovenija, več o projektu, ki poteka v duhu povezovanja in brisanja notranjih meja v naši RTV hiši. Radijske vsebine, ki se ukvarjajo z jezikom, se namreč zdaj selijo na MMC in bodo tako na voljo še širši publiki, poleg zelo uporabnega projekta, ki pa je krovni radiotelevizijski. V obeh primerih so svoja znanja združili tako radijski lektorji in fonetičarki, kot tudi televizijski, skupaj s sodelavci v Multimedijskem centru RTV Slovenija. Poleg Govornega pomočnika se na MMC portal (znotraj Kulture) uvaja nova rubrika Jezik.
Vesolje ni nikoli v ravnovesju. Če bi bilo, v njem ne bi bilo ne zvezd, ne Zemlje in tudi nas ne. Prav zato so neravnovesna stanja snovi zelo zanimiva za raziskave, še zlasti tista stanja, ki so nam (še) skrita. Skrita pa so tako rekoč v času. V kvantnem svetu se stvari namreč zgodijo mnogo prehitro, da bi jih lahko videli. A če bi jih, bi se odprle številne nove možnosti; tiste najbolj praktične sodijo na področje kvantnih tehnologij. Evropski raziskovalni svet je prav nedavno namenil 2,5 milijona evrov raziskovalnih sredstev za uveljavljene raziskovalce (t. i. ERC Advanced Grant) prof. dr. Draganu Mihailoviću z Inštituta Jožef Stefan, da odkrije in posname, kaj natanko se dogaja v kvantnih materialih v ekstremno kratkih časovnih intervalih: približno v času, ki ga svetloba potrebuje, da prepotuje debelino človeškega lasu. Kako si sploh predstavljati tako kratke trenutke in kaj obeta raziskava, je bila tema današnje Radiosfere.
Študenti z BIC Ljubljana, Višje strokovne šole so se kot edina evropska šola uvrstili v finale mednarodnega tekmovanja NASA HUNCH Culinary Challenge! Iz Houstona so se nam oglasili mentorja Katarine Smole in Andrej Molk, študenta živilstva in prehrane Anže Jarc in Mark Jeraj ter Hana Wolf in Aljaž Ritmanič, študenta gostinstva in turizma na BIC Ljubljana, Višji strokovni šoli.
Torkovo Radiosfero bomo posvetili slovenskemu jeziku, ki se ga učijo otroci in tudi odrasli slovenskih korenin v slovenskih dopolnilnih šolah, organiziranih v evropskih državah. V letošnjem šolskem letu tovrstni pouk poteka v 21 evropskih državah, obiskuje ga približno dva tisoč učencev (od tega je več kot 1000 otrok). Slovenski jezik in kulturo v tujini poučuje približno 45 učiteljev, ki so se pred dnevi v organizaciji Ministrstva za vzgojo in izobraževanje in Zavoda za šolstvo zbrali tudi na strokovnem izpopolnjevanju v Sloveniji. O učenju in poučevanju slovenskega jezika v slovenskih skupnostih v tujini več Lili Brunec, ki se je pogovarjala z učiteljico Petro Jan Likar, ki prihaja iz Bruslja in poučuje na širokem območju v Belgiji in Luksemburgu.
Ženske v znanosti še vedno nimajo enakih možnosti kot moški, le ena tretjina se jih po končanem doktoratu zaposli v akademski sferi prav tako pa tekom svojih kariernih poti težje napredujejo. Sociologinja prof. dr. Milica Antić Gaber s Filozofske fakultete v Ljubljani pravi, da so za takšno stanje krivi predvsem predsodki in stereotipi, ki se jih naučimo že v otroštvu in ki se prenašajo iz roda v rod. Pa vendar se v zadnjem času razmere izboljšujejo, dodaja gostja. Družba je vedno bolj senzibilizirana glede pomena enakosti spolov in tudi na ravni institucij sprejemajo mehanizme za zagotavljanje enakih možnosti žensk in moških. Z dr. Milico Antić Gaber se je pogovarjala Tita Mayer.
Skupni nočni program Prvega, Radia Koper in Radia Maribor je z aprilom nekoliko spremenjen. Več prostora namenjamo predvajanju tedenskih kakovostnih vsebin, krepi se tudi povezava z regionalnimi centri. Med poslušali zelo priljubljen kontakt z Mojco Blažej Cirej pa dobiva nov termin v nedeljo pozno zvečer. Spremembe sta predstavila odgovorni urednik Prvega Danijel Poslek in Mojca Blažej Cirej
Odklop od vsakdana in spoznavanje novih kultur sta verjetno dva najpogostejša razloga, ki vodita k odločitvi za kakšno daljše potovanje. V Vietnam in Kambodžo je iz omenjenih razlogov zaneslo tudi radijsko sodelavko Darja Pograjc. Nataša Rašl jo je povabila v Radiosfero, kjer sta se pogovarjali o kavi, bahn mi-jih, spalnih avtobusih in 200-kilometrskem sistemu gverilskih rovov, ki so jih Vietnamci uporabljali v vojni z Američani. Potem pa sta orisali še največji verski objekt na svetu Angkor Wat v Kambodži in o tem, kako v tej državi s podganami rešujejo problematiko min oz. neeksplodiranih ubojnih sredstev, ki ostajajo grozljiva dediščina desetletij vojnega stanja v tej državi. *opomba oz. popravek: Jajčno kavo v Vietnamu pripravljajo z rumenjakom in ne beljakom kot je bilo navedeno v pogovoru.
V tokratni radiosferi bomo po natanko treh mesecih spet malo preverili, kako so vaši možgani pripravljeni na kratki radijski izziv. Mesec marec smo v štirih epizodah serije ščegetanja posvetili temi Tedna možganov, ki se je letos ukvarjal s spolnostjo in intimo. In na marčevsko jutranje možgansko popotovanje, ki ga hrani naš arhiv, se bomo spomnili v naslednjih minutah. Avtor: Mojca Delač
V novi sezoni Napotkov bomo predstavljali rokodelce in stare obrti. Tiste, s katerimi se ukvarja le še en ali dva posameznika pa tudi tiste, ki v zadnjem času z modernejšimi pristop dobivajo nov zagon. V pomoč jim je tudi Zakon o ohranjanju in razvoju rokodelstva, ki je v veljavi od februarja letos, nosilec je Ministrstvo za gospodarstvo turizem in šport. Slovenska umetnost in kultura sta tudi krovni komunikacijski temi slovenskega turizma v letih 2024 in 2025. Kot menijo pristojni ima namreč Slovenija s sodobno umetniško produkcijo in bogato kulturno dediščino velike priložnosti pri pozicioniranju na globalnem trgu kot privlačna destinacija. O vsem naštetem smo se pogovarjali s Kati Sekirnik, vodjo rokodelskega centra DUO Škofja Loka in koordinatorko Konzorcija rokodelskih centrov Slovenije.
Čeprav je danes 2. april, se mnogi Romi, ne samo v Sloveniji, po vsem svetu pripravljajo že na obeležje najpomembnejšega romskega praznika v letu – svetovni dan Romov, ki ga bodo s številnimi prireditvami praznovali ne samo na dan praznika, 8. aprila ampak skozi cel teden. O zgodovini praznika in o položaju romske skupnosti v zadnjih treh desetletjih pri nas pa tokrat z radijskim kolegom, voditeljem in urednikom oddaje Naše poti, Sandijem Horvatom, ki se je javil iz Murske Sobote.
Mednarodno študijo s prebojnim odkritjem je vodil slovenski raziskovalec dr. Peter Korošec
Danes se odpravljamo na potovanje, in sicer v tropsko državo, ki leži na ekvatorju. Andreja Počkaj je izkušena solo popotnica, ki je prepotovala že 54 držav. Konec februarja se je za skoraj en mesec podala na potovanje po dveh afriških državah. Svojo pot je začela v Ugandi, tja se v naslednjih minutah odpravljamo tudi mi.
S tem mesecem se zaključuje projekt LifeLynx, ki je, kot vse kaže, risom uspešno zagotovil novo življenje v naših gozdovih. V dobrih šestih letih so v okviru pripeljali iz Romunije in Slovaške 18 risov ter jih naselili v naše gozdove, na Hrvaško in v Italijo. 14 se jih je uspešno vključilo v tukajšnjo populacijo in so do zdaj so prispevali že 30 mladičev. Spremljanje njihovega gibanja s telemetričnimi ovratnicami pa razkriva številne zanimivosti o sicer zelo skritem življenju risov. Po kakšnih poteh hodijo, je v Radiosferi pojasnil vodja projekta Lifelynx Rok Černe z Zavoda za gozdove Slovenije. Foto: ris Maks, avtor Miha Krofel/LifeLynx
Kavč festival v teh dneh z najrazličnejšimi dogodki razvaja kulturne sladokusce. Festivalu smo se pridružili tudi na Prvem, med torkom in petkom ob 12.15 lahko na naših frekvencah prisluhnete koncertom. V oddaji Prva vrsta na Kavč festivalu smo kavč v Studiu 13 na Tavčarjevi 17 ponudili enemu izmed izvajalcev. Kateremu je to, kaj vse se je že zgodilo na letošnji izvedbi Kavč festivala in kaj se še bo, je predstavila glasbena urednica Alja Kramar.
Neveljaven email naslov