Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Predlogi za Radiosfero:
Ljubljanske ulice – Majda Sepe
Pomlad – Meri Avsenak
Lady sings the blues – Billie Holiday
Zmagovalna skladba je bila Lady sings the blues – Billie Holiday
203 epizod
Radiosfera so zgodbe, pogledi, razgledi, spomini, potovanje, znanost, tehnologija, kultura, dediščina, šport, glasba, zabava. Svet, ki ga ujame Prvi jutranji program.
Predlogi za Radiosfero:
Ljubljanske ulice – Majda Sepe
Pomlad – Meri Avsenak
Lady sings the blues – Billie Holiday
Zmagovalna skladba je bila Lady sings the blues – Billie Holiday
Začetek na 02.08. Komarji in njihovi piki; večna poletna tema. Našo pozornost pa so zbudili naslovi: V hrvaški Istri v naravo spustili uvožene komarje (Žurnal24), V boju proti tigrastim komarjem bodo v naravo spustili več kot milijon sterilnih samcev (Dnevnik), V Istro iz Bologne pripeljali na desettisoče sterilnih tigrastih komarjev (MMC). Kar samo se zastavi vprašanje: kako lahko več komarjev prispeva k zmanjšanju števila komarjev? Odgovor pozna biologinja doc. dr. Katja Adam s Fakultete za matematiko, naravoslovje in informacijske tehnologije na Primorskem. Strokovnjakinja izpostavlja, da skušamo vojno s komarji zdaj izbojevati z genskim inženiringom. Z dr. Katjo Adam se je pogovarjal Iztok Konc.
Poletje je za pse nekaj povsem drugega kot za ljudi. Sploh glede počitnic. Če ljudje vse leto komaj čakamo na toplo vreme, odhod na morje in prosti čas, za pse to večinoma pomeni vročino, žejo in gostovanje pri nekom, ki jih pazi, ko gospodar odide na dopust. V tem primeru gre za stresno situacijo za marsikaterega psa, v najhujših primerih pa lastniki pse celo zapustijo. V zadnjih nekaj letih se je tudi pri nas pojavilo nekaj pasjih hotelov, v katerih psi dobijo celotno oskrbo v času odsotnosti lastnikov. V današnji Radiosferi se je Jure K. Čokl odpravil v pasji hotel in vrtec v Ljubljani preveriti, kakšni pasji hoteli so to.
Najdaljši dan ali najdaljša noč v letu, ki smo ju - prvo na severu, drugo na jugu našega planeta - obeležili pretekli teden, sta pogosto priložnost za praznovanje. Na Aljaski v Fairbanksu prirejajo festival in polnočno tekmo v bejzbolu. Na Antarktiki, ki nima stalnih prebivalcev, si odprave med seboj pošiljajo čestitke. Nekatere ob tej priložnosti v led zvrtajo luknjo in plavajo v ledenem morju. O praznovanju na obeh skrajnih koncih našega planeta ter ponekod vmes v Radiosferi.
V petek so na Fakulteti za matematiko in fiziko Univerze v Ljubljani predstavili projekt SiQuid, v okviru katerega bodo postavili temelje oziroma osnovno infrastrukturo kvantnih komunikacij pri nas. Kaj sploh so kvantne komunikacije, zakaj jih potrebujemo in kaj prinaša ta projekt – na to odgovori tokratna Radiosfera.
Tokratna Radiosfera gre v temelj krožnega gospodarstva. Obiskali bomo delavnico serviserja električne in elektronske opreme, kjer se znajde vse od pralnih strojev do električnih zobnih ščetk. Smo ljudje skrbni lastniki takšnih aparatov in zlepa ne obupamo nad njimi ali jih (pre)hitro zamenjamo za nove? Sogovornika: Nastja Šubic iz družbe ZEOS, ki organizira akcijo “Podaljšaj lajf svojemu aparatu – servisiraj!”, ter njihov hišni serviser Jurij Oražem iz servisa Jurco.
Torkova Radiosfera je pravi čas za potovanje. In v letošnjem poletju bomo na Prvem v tem terminu obiskali vse naše sosede – Italijo, Madžarsko, Avstrijo in Hrvaško. Ta je tudi sicer pogosto na meniju slovenskih turistov. Lani je Hrvaško obiskalo okoli 1,5 milijona slovenskih turistov, pravi statistika. V naslednjih minutah bomo tja šli tudi mi. Se bomo pa potrudili, da obiščemo tudi kakšen manj poznan kraj.
Četrtkove Radiosfere so znanstveno obarvane in ker četrti delovni dan v tednu na Prvem prinaša tudi precej možganskih vsebin, vas najprej spomnim na oddajo, ki je bila na sporedu julija lani, v njej pa smo se naučili, da je živčevje in vedenje delfinov v marsičem primerljivo s človeškim, seveda pa se v mnogočem tudi razlikuje. Da delfini ne spijo, ampak počivajo samo s polovico možganov, da imajo razvit spomin, znajo uporabljati preprosto orodje in izražajo različne volje. Zdaj pa se bodo temu znanju lahko še bolj približali tako raziskovalci, kot tudi vi, in sicer v Centru o delfinih Društva Morigenos v Piranu. O novem Centru, njegovem pomenu, raziskovalnem potencialu ter mostovih do širše zainteresirane javnosti je Mojca Delač vprašala radijsko kolegico Leo Širok, ki se nam je oglasila iz koprskega studia.
V Radiosferi se danes podamo na 4.500 kilometrov dolgo pot po treh afriških državah, Namibiji, Bocvani in Zimbabveju. Te tri južnoafriške države je namreč v tritedenskem potovanju z džipi obiskala Ksenja Tratnik. Z nami je podelila svoja najprijetnejša doživetja, zabavne prigode ob spoznavanju drugih kultur ter občutke ob slikoviti naravi.
Proizvodnja biogoriva je v Evropi in ZDA vse od preloma tisočletja doživela veliko povečanje, saj je bila podprta s strani politike zaradi zmanjšanja odvisnosti od fosilnih goriv. Prva biogoriva so se izkazala za tekmece pri pridelavi hrane, druga pa za uničevalce biotske raznolikosti, predvsem ko gre za plantaže oljnih palm. Na papirju se zdi, da so biogoriva idealna zamenjava za fosilna goriva. Zakaj torej dvom v njihovo uporabnost?
Ilirska Bistrica je mesto z bogato in burno zgodovino. V preteklosti je bilo Trnovo, zdajšnji del Ilirske Bistrice z večinoma kmečkim prebivalstvom, še pomembnejše od Bistrice, kjer so prevladovali meščani. Rivalstvo med Bistričani in Trnovci je doseglo vrhunec leta 1973, ko se niso mogli dogovoriti, ali se bo kraj poimenoval Ilirska Bistrica Trnovo ali obratno. A ko je treba stopiti skupaj denimo na nogometni tekmi proti Postojnčanom, tako Trnovci in Bistričani združijo moči. S krajem živi trnovski samostan, ki slovi po izobraževanju in dobrodelnosti. V mobilni studio Prvega v središču Ilirske Bistrice je voditelj Rok Valenčič povabil zgodovinarko in učiteljico na Osnovni šoli Antona Žnideršiča Nadjo Baša in sestro Marjetko Jeralič iz samostana šolski sester De notre dame.
Oktobra se na pomoč v Zambijo za tri mesece odpravlja skupina mladih zdravnikov oz. študentov medicine iz Slovenije. Sodelovanje z bolnišnico, ki so jo osnovali slovenski misijonarji, traja že okoli tri desetletja. Nedavno se je od tam vrnila mlada zdravnica Nada Tavčar. Študentka zadnjega letnika medicine Lana Lah pa je v skupini, ki bo v Nangomo odšla oktobra. S kolegi zdaj predvsem zbirajo sredstva za humanitarno odpravo.
Jutri se bo v Ljubljani pričel letošnji Znanstival. Na ulicah, mostovih in trgih prestolnice ter v Hiši eksperimentov bodo do nedelje potekali različni eksperimenti, delavnice, znanstvena predavanja. Na Prvem pa bomo malo preskočili vrsto, saj se je Andreja Gradišar z mikrofonom že to jutro podala v Hišo eksperimentov. Tam sta se ji pridružila koordinator Znanstivala Borut Likar in eden od tujih udeležencev Sven Dragan s Češke.
Tudi letos bo v Radovljici potekalo praznovanje ob obletnici rojstva Ivana Vurnika, enega od pionirjev sodobne slovenske arhitekture. 1. junij, dan rojstva radovljiškega rojaka, je tudi krajevni praznik. V Centru arhitekture Slovenije ob tem pripravljajo enomesečni raznolik program, ki osvetli življenje in delo arhitekta in njegove žene, slikarke Helene Kottler Vurnik.
Pot Radiosfere danes vodi v Indijski ocean, v katerem je dobrih 200 kilometrov od juga Indije Šrilanka. Slovenci razmeroma pogosto zaidemo tja. Morda manjkrat v zadnjem letu, saj so Šrilanko pretresali pomanjkanje surovin in nemiri. Kakšen je hipni položaj, bo pojasnila Šrilančanka Anesta Barnett, ki že leta živi v Mariboru. Popeljala nas bo po otoku in nas naučila nekaj besed v singalščini.
Izsledke raziskave so na začetku maja objavili v najbolj cenjeni medicinski reviji na svetu: The New England Journal of Medicine.
V Radiosferi smo se v okviru celodnevne terenske oddaje ustavili na levem bregu Ravtarskega potoka, ob katerem se nahaja Jakova kovačija. Njeni začetki segajo v 20. leta 20. stoletja, znana je bila predvsem kot orodna kovačija, v njej so izdelovali celo kuhinjske štedilnike. Kovaški mojster Milan Valentinčič je pognal kovaški meh in pokazal veščine vihtenja kovaškega kladiva, lokalni vodnik Društva Baška dediščina Cveto Zgaga pa nam je opisal izjemno stavbno in tehniško dediščino Jakove kovačije in Prangerjevega milna.
Na svetu je le sedem vrst morskih želv. Prav za vse bi lahko rekli, da so ogrožene. Na svetu obstaja več različnih projektov, s katerimi poskušajo pomagati želvji populaciji. Eden takih je v Kostariki, kjer se nahaja rezervat Playa Tortuga. Prostovoljci tam delajo z želvami pa tudi z drugimi živalskimi vrstami. Delajo brezplačno, zagotovljeno imajo nastanitev in prehrano. na ta način državo spoznajo nekoliko drugače kot tipičen popotnik. V oddaji tudi o tem, kaj najbolj ogroža želve. Obiskali pa smo tudi otok z želvami na Sejšelih.
V Radiosferi smo se ozrli v vesolje, v sfere torej, kamor se radijski valovi širijo že 126 let, vse od prvega radijskega sporočila.
V Radiosferi tokrat svet lovimo visoko v gorah. Slovenke in Slovenci smo na račun gora že zdavnaj dosegli svetovno slavo, poznavanje gora pa smo znali tudi izkoristiti. Janez Vajkard Valvasor, Baltazar Hacquet, Antonio Scopoli, Žiga Zois, Anton Tomaž Linhart, Valentin Vodnik in drugi so le nekateri od znamenitih raziskovalcev naših gora. V Radiosferi tokrat govorimo predvsem o tem, kaj imajo vsi našteti skupnega: gorske vodnike, ki opravljajo enega izmed na naših tleh najstarejših poklicev in se morajo vedno bolj prilagajati spremembam, ki jih prinaša globalno segrevanje.
Bliža se svetovni dan čebel – 20. maj. Nabiranje medu je starodavna praksa. Še bolj pomembne pa so čebele in druge žuželke z vidika opraševanja rastlin. Tako nam ljudem zagotavljajo hrano, prehransko varnost, prispevajo pa tudi k blažitvi podnebnih sprememb in ohranjanju okolja. Če seveda ljudje poskrbimo zanje oz. ne posegamo pretirano v njihovo okolje, kar se sicer dogaja vse pogosteje. In tako čebele izginjajo z nekaterih območij. Predvsem o tem v tokratni Radiosferi.
Neveljaven email naslov