Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ste v tem poletju opazili kakšno kresničko? Drobne lučke na travnikih in poljih so nekaj res očarljivega in za marsikoga otroški spomin na pravljičnost narave. Marsikdo je morda malo presenečen, ko izve, da so kresničke hrošči. Zagotovo pa tudi tisti, ki žuželk ne marajo preveč, osupnejo nad prizori, ki se rišejo marsikje po svetu. Kresničji turizem, torej popotovanje na kraje opazovanja kresničk, je vedno bolj v razmahu. In kot pravi ena od največjih poznavalk teh bitij na svetu zaslužna profesorica doktorica Sara Lewis z Univerze Tufts v ZDA, je ohranjanje te vrste in njenega življenjskega prostora zdaj zanje bistvena naloga. Z veseljem se je odzvala a moje povabilo na radijsko druženje. Vi pa, ugasnite luči, da boste bolje slišali!
209 epizod
Radiosfera so zgodbe, pogledi, razgledi, spomini, potovanje, znanost, tehnologija, kultura, dediščina, šport, glasba, zabava. Svet, ki ga ujame Prvi jutranji program.
Ste v tem poletju opazili kakšno kresničko? Drobne lučke na travnikih in poljih so nekaj res očarljivega in za marsikoga otroški spomin na pravljičnost narave. Marsikdo je morda malo presenečen, ko izve, da so kresničke hrošči. Zagotovo pa tudi tisti, ki žuželk ne marajo preveč, osupnejo nad prizori, ki se rišejo marsikje po svetu. Kresničji turizem, torej popotovanje na kraje opazovanja kresničk, je vedno bolj v razmahu. In kot pravi ena od največjih poznavalk teh bitij na svetu zaslužna profesorica doktorica Sara Lewis z Univerze Tufts v ZDA, je ohranjanje te vrste in njenega življenjskega prostora zdaj zanje bistvena naloga. Z veseljem se je odzvala a moje povabilo na radijsko druženje. Vi pa, ugasnite luči, da boste bolje slišali!
V Radiosferi tokrat o rojaku Ferdinandu Avguštinu Hallerju von Hallersteinu. Bil je priznan astronom, jezuitski misijonar, znanstvenik, matematik, kartograf in diplomat, rojen v Mengšu. Morska svilna pot ga je leta 1739 pripeljala na Kitajsko, kjer je pustil velik pečat. S svojim delovanjem je povezal vzhodno in zahodno znanje in predstavlja most med Slovenijo in Kitajsko 18. stoletja. Pozabljen več kot 200 let je pred dnevi dobil spomenik na Grudnovem nabrežju v Ljubljani v obliki astronomskega opazovalnika, ki je v enaki obliki še danes razstavljen na strehi observatorija v Pekingu. O enem največjih učenjakov svojega časa se je kolega Peter Močnik pogovarjal s prof. dr. Natašo Vampelj Suhadolnik z Oddelka za azijske študije na Filozofski fakulteti v Ljubljani.
13. februarja zaznamujemo svetovni dan radia, saj je bil na ta dan leta 1946 ustanovljen radio Združenih narodov. Po Unescovih ugotovitvah je radio še zmeraj eden najbolj poslušanih in zaupanja vrednih medijev, v Sloveniji pa doseže več kot 90 % vseh prebivalcev. Kaj je čar radia in zakaj je kot medij nenadomestljiv, v tokratni Radiosferi preverimo pri slovenskih radijskih voditeljih po svetu - Joe Valenčič se nam bo javil iz Clevelanda, iz Argentine pa Mirko Vasle.
Po zaslugi vsestranske slovenske umetnice, lutkarice, pesnice, vitezinje kulture in umetnosti, tankočutne opazovalke sveta, zlasti otroškega, Mateje Bizjak Petit, v ritmu slovenskega kulturnega praznika, 8. februarja, že vrsto let utripa tudi mesto Tinqueux v Franciji, ki je pravzaprav postalo ne samo center ustvarjalnosti za otroke, pač pa lahko rečem tudi srčika slovenske umetnosti v Franciji. Tja je Matejo Bizjak Petit poklicala Mojca Delač.
Izvor kitajskega novega leta, poznanega tudi kot Festival pomladi, je povezan s pošastjo Nian. Ta naj bi na napadla in požrla vaščane, legenda pa pravi, da se je ustrašila rdeče barve. Kitajci zato ob prehodu v novo leto svoje domove okrasijo z rdečo barvo, tradicionalno pa prižigajo tudi bakle in petarde, da bi prestrašili Niana. Te in druge simbole, povezane s kitajskim novim letom, nam še pred vstopom v leto zmaja predstavita Lu Tingyao in mag. Danijela Voljč s Konfucijevega inštituta Ljubljana.
Bliža se 8. februar, zato smo v torkovi Radiosferi z Matejo Železnikar preverili, kako pestro je na področju kulture v teh dneh pri koroških Slovencih. Kulturni praznik je za rojake v sosednjih državah eden najpomembnejših, zato ne preseneča, da so se ponekod praznovanja začela že konec januarja in bodo potekala ves februar. Več o delovanju obeh krovnih kulturnih zvez koroških Slovencev in načrtih pojasnita vodji Krščanske kulturne zveze Martin Kuchling in Slovenske prosvetne zveze Mitja Rovšek.
Pred tisočletjem, 4. julija 1054 je na nebu zasvetila nova zvezda, 23 dni je bila vidna tudi podnevi. Danes lahko na posnetkih občudujemo ostanke takratne supernove, ki jim pravimo meglica Rakovica. V središču meglice je pulzar, zgoščen ostanek zvezde, ki je takrat eksplodirala. Pulzarji pa nam pripovedujejo izredno zanimivo zgodbo o manj znanem poglavju iz življenja zvezd. To zgodbo smo začeli odkrivati leta 1967, ko je astrofizičarka Jocelyn Bell Burnell prvikrat zaznala nenavadno utripanje, enakomerno pulziranje v radijskem spektru. Takoj se je pojavilo tudi tisto ne tako redko vprašanje, ki spremljajo nenavadne signale iz vesolja: so to morda kakšni vesoljci? Ampak kmalu se je izkazalo, da je pravzaprav odkrila prvi pulzar, nenavadno utripajočo nevtronsko zvezdo. Danes jih poznamo že okoli 3 000, med njimi 300 gama pulzarjev. Pulzarje nam je predstavila astrofizičarka doc. dr. Gabrijela Zaharijaš z Univerze v Novi Gorici, ki je sodelovala pri nastanku Fermijevega kataloga gama pulzarjev. Foto: Meglica Rakovica, vir: Hubble, Wikipedia
V zadnjih letih beležimo porast mladih in inovativnih podjetij, ki ustvarjajo nova delovna mesta in prinašajo sveže ideje na trg. Katere so najbolj nenavadne ali najbolj prodorne? In katere so se razvile povsem po naključju? V podjetniških Radiosferah, ki so z novim letom na sporedu vsako zadnjo sredo v mesecu, bomo prisluhnili zgodbam uspešnih slovenskih podjetnikov in njihovim napakam - da jih ne bomo ponovili tudi sami. V tokratni oddaji nam osnove podjetništva predstavi doc. dr. Blaž Zupan s Katedre za podjetništvo Ekonomske fakultete Univerze v Ljubljani.
Od 22. januarja do 2. februarja 2024 na Filozofski fakulteti Ljubljana poteka intenzivni tečaj japonščine za začetnike, ki ga vodijo podiplomske študentke, namenjen pa je vsem, ki jih zanimata japonski jezik in kultura. Udeleženci osvojijo osnovne fraze, kot so “moje ime je” ali pa “dober tek”, spoznajo pa tudi nekaj značilnosti japonske kulture. Te nam v tokratni Radiosferi predstavijo predavateljici Nežka Kočevar in Momoe Kawahara ter njihova mentorica doc. dr. Nagisa Moritoki Škof.
Največja nevladna organizacija za varstvo narave pri nas je Društvo za opazovanje in proučevanje ptic Slovenije. Tudi zimski meseci so primeren čas za različne ukrepe za varstvo ptic in njihovih življenjskih okolij. V sredini Radiosferi smo se odpravili ob Tivolski ribnik v Ljubljani, kjer lahko opazujemo nekatere pogostejše vrste vodnih ptic. Katere so bile tudi sicer najštevilčnejše ptice pri nas v preteklem letu? Sogovornik: varstveni ornitolog Tilen Basle iz Društva za opazovanje in proučevanje ptic Slovenije.
Predstavljamo dr. ekon. Matevža Raškovića, ki trenutno živi in poučuje na Novi Zelandiji. Njegovo razmišljanje je precej zunaj običajnih okvirjev, ki smo jih vajeni pri ekonomistih. Prepričan je namreč, da bi morali tudi sociologom najti prostor na področjih, ki jih zdaj obvladujejo ekonomisti, saj bomo po njegovem le tako lahko reševali naše skupne težave. Zelo kritičen je do bančno-finančnega sistema ter do načina spopadanja z inflacijo, češ da je zastarel. Na Novi Zelandiji, pravi, se je veliko naučil od tamkajšnjih staroselcev, predvsem glede sistema vrednot in odnosa do okolja. Več pa v pogovoru, ki ga je pripravila Živa Trček.
Konjeništvo in jahanje imata v Sloveniji po zaslugi kobilarne Lipica večstoletno tradicijo, imamo pa pri nas tudi kar nekaj konjeniških centrov. Odpeljali smo se nad Medvode v Konjeniški center LAVA, kjer je inštruktorica jahanja Katja Močnik podrobneje predstavila svet teh izjemno čutečih živali.
16. januarja v Združenih državah Amerike obeležujejo dan zmajev. Te mitološke pošasti so navduševale številne pisatelje in pisateljice, najdemo jih v različnih mitoloških bajkah in celo v zgodbah iz Svetega pisma. Zmaji seveda igrajo pomembno vlogo tudi v Aziji, zato je Lana Furlan na pogovor povabila Vivian Liao, ki prihaja s Tajvana.
Rosana Kolar je inženirka strojništva in letalska mehaničarka, ki je leta 2022 postala tudi inženirka leta. Z Mojco Delač sta se pogovarjali o njenem delu, tudi v luči nedavnega primera, ki se je zgodil čez lužo, ko je potniškemu letalu med letom odpadel del, a se je zgodba kljub vsemu srečno končala, odprla pa cel kup vprašanj za letalsko industrijo, varnost in vzdrževanje.
Vam je že kdaj pot prekrižala črna mačka? Zakaj na najdaljšo noč v letu ne smemo jesti perutnine? Prepričanja in navade mnogih ljudstev živijo še danes. Tudi pri Romih je tako. O šegah, navadah, urokih in vraževerju Romov tokrat z radijskim kolegom, voditeljem in urednikom oddaje Naše poti, Sandijem Horvatom.
Pod značko Edinstvena doživetja Slovenije so zbrani turistični produkti, za katere Slovenska turistična organizacija jamči za njihovo kakovost. Slednja namreč vsako leto obnovi razpis in preveri, če prijavitelji izpolnjujejo vseh 10 zahtevanih kriterijev. Med letošnjimi 26 izbranimi med drugim najdemo degustacijo penine v temi, vožnjo s kajaki po podzemlju Pece, skrivnosti potopljenih vasi, lahko se opravimo po poteh Mojstra Plečnika in druge. Sogovornica: Martina Gojkošek, vodja korporativnega komuniciranja na STO.
Novoletno veselje je mimo, toda ali veste, kako novo leto praznujejo v Egiptu, Rusiji, Severni Makedonijo in na Kubi? V torkovi Radiosferi boste izvedeli, kako se v teh državah poslovijo od starega leta in pričakajo novo. Kakšne so razlike v praznovanjih, je preverila Lana Furlan, bere Darja Pograjc.
Slovensko javno zdravstvo praznuje sto let
Nemo HD kroži okoli Zemlje že tri leta in v tem času se je izkazal kot idealno orodje za eno ključnih nalog današnjega časa: spremljanje okoljskih sprememb in napovedovanje oziroma modeliranje potencialnih ekstremnih dogodkov. Zdaj bo med drugim spremljal 22 porečij po svetu, med njimi nekatere izmed največjih rek na svetu: Amazonko, Nil, Ganges in Mekong. Povpraševanje po podatkih Nema HD je že mnogo večje od njegovih zmogljivosti. Potreba po natančnem spremljanju okolja in natančnem modeliranju, kakšen bo konkreten vpliv podnebnih sprememb in posegov v okolje na konkretna lokalna okolja, narašča povsod po svetu. Načrti za prihodnost, za prihodnje satelite so zato upravičeno ambiciozni. Če bodo tudi realizirani, bi si lahko Slovenija zagotovila pomembno mesto pri eni ključnih nalog današnjega trenutka.
Dobro smo že zakorakali v božični čas, na ulicah lahko slišimo božične pesmi in ljudi, ki želijo drug drugemu vesele praznike in vohamo vonj po prazničnih dobrotah. Tudi Lana Furlan se je sprehodila po središču prestolnice in za današnjo Radiosfero preverila, kakšno božično ozračje vlada na ulicah in kam se naključni mimoidoči najraje odpravijo med prazniki.
Neveljaven email naslov