Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Čeprav se vlada pri svojem ukinjanju, ustanavljanju in združevanju muzejev sklicuje na stroko, so do besede doslej prišli večinoma strokovnjaki, ki podpirajo vladno odločitev o združitvi Muzeja osamosvojitve in Muzeja novejše zgodovine Slovenije v nov muzej. V tokratnih Razgledih in razmislekih bomo v pogovoru z dr. Markom Štepcem, muzejskim svetnikom in vodjo kustosov v Muzeju novejše zgodovine predstavili drugačna strokovna stališča. Za izjavo pa smo prosili tudi Jano Babšek, predsednico Mednarodnega muzejskega sveta ICOM Slovenija, ki je s še dvema strokovnima združenjema podprl vladno odločitev o ustanovitvi novega muzeja.
Foto: https://www.muzej-nz.si/
696 epizod
Gostimo pomembne domače in tuje ustvarjalce ter poslušalce seznanjamo z odmevnimi dogodki ali fenomeni na kulturnem področju doma in v tujini. Sporadično objavimo besedila, ki obravnavajo področja literature, gledališča, filma, arhitekture, oblikovanja, likovne umetnosti in prevajanja.
Čeprav se vlada pri svojem ukinjanju, ustanavljanju in združevanju muzejev sklicuje na stroko, so do besede doslej prišli večinoma strokovnjaki, ki podpirajo vladno odločitev o združitvi Muzeja osamosvojitve in Muzeja novejše zgodovine Slovenije v nov muzej. V tokratnih Razgledih in razmislekih bomo v pogovoru z dr. Markom Štepcem, muzejskim svetnikom in vodjo kustosov v Muzeju novejše zgodovine predstavili drugačna strokovna stališča. Za izjavo pa smo prosili tudi Jano Babšek, predsednico Mednarodnega muzejskega sveta ICOM Slovenija, ki je s še dvema strokovnima združenjema podprl vladno odločitev o ustanovitvi novega muzeja.
Foto: https://www.muzej-nz.si/
Švicarski literarni kritik, filozof in urednik Roger Perret je pred dvema letoma objavil še vedno izjemno odmevno pesniško antologijo z naslovom Moderna poezija v Švici, v kateri je zbral 600 pesmi 225 avtoric in avtorjev v obdobju med letoma 1900 in 2013. Z antologistom se je na slovenski predstavitvi obsežnega stoletnega projekta za oddajo Razgledi in razmisleki pogovarjala Tanja Petrič.
Psihologija je lahko orodje osvoboditve ali zatiranja človeka, sploh pa v okoliščinah delujočega apartheida pred desetletji, v kakršnih je v mladosti živel prof. dr.Saths Cooper iz Južnoafriške republike. Predavatelj sodobne etike na Univerzi v Pretoriji je tudi predsednik Mednarodne psihološke zveze. Tokrat v oddaji Razgledi in razmisleki predstavljamo pogovor z njim, ki ga je pripravila novinarka dr. Mojca Vizjak Pavšič. Na fotografiji: dr. Saths Cooper; foto: dr. Mojca Vizjak Pavšič
Oddajo namenjamo malce skrajšanemu eseju dr. Stanislave Repar o poeziji Mete Kušar. Avtorica se je osredotočila na pesničino zbirko z naslovom Vrt in se temeljito poglobila v mnogotere razsežnosti pesniškega ustvarjanja Mete Kušar – s posebnim poudarkom na njeni pesmi Poletje poletje. na fotografiji: Meta Kušar (novice.si)
V skoraj nedotaknjeno divjino na območje tromeje med Sudanom, Etiopijo in Kenijo vdira industrializacija, ki ogroža avtohtono kulturo tamkajšnjih ljudstev. Etiopsko višavje, surovi klimatski pogoji, bolezni in divjina so to območje izolirali od preostalega sveta. Tja v preteklosti ni prodrla niti trgovina s sužnji, za industrijo pa ni ovir. Kitajci gradijo jez, Turki gojijo bombaž, zato je tamkajšnji tradicionalni način življenja tik pred izumrtjem. Arne Hodalič in Katja Bidovec sta v fotografski objektiv ujela zadnje trenutke kultur porečja reke Omo, ki jim antropologi napovedujejo še desetletje obstoja. Fotografije so studijske kakovosti, kar je za to območje Afrike nekaj izjemnega. Na ogled so na razstavi v galeriji Adriatic Slovenica v Ljubljani. Fotografski pogled na kulturo ljudstev spodnjega toka reke Omo bo Arne Hodalič predstavil na blogu profoto, ki sodi med osrednje fotografske bloge na svetovni ravni. Skupaj s Katjo Bidovec pa tudi v oddaji Razgledi in razmisleki.
V skoraj nedotaknjeno divjino na območje tromeje med Sudanom, Etiopijo in Kenijo vdira industrializacija, ki ogroža avtohtono kulturo tamkajšnjih ljudstev. Etiopsko višavje, surovi klimatski pogoji, bolezni in divjina so to območje izolirali od preostalega sveta. Tja v preteklosti ni prodrla niti trgovina s sužnji, za industrijo pa ni ovir. Kitajci gradijo jez, Turki gojijo bombaž, zato je tamkajšnji tradicionalni način življenja tik pred izumrtjem. Arne Hodalič in Katja Bidovec sta v fotografski objektiv ujela zadnje trenutke kultur porečja reke Omo, ki jim antropologi napovedujejo še desetletje obstoja. Fotografije so studijske kakovosti, kar je za to območje Afrike nekaj izjemnega. Na ogled so na razstavi v galeriji Adriatic Slovenica v Ljubljani. Fotografski pogled na kulturo ljudstev spodnjega toka reke Omo bo Arne Hodalič predstavil na blogu profoto, ki sodi med osrednje fotografske bloge na svetovni ravni. Skupaj s Katjo Bidovec pa tudi v oddaji Razgledi in razmisleki.
Zadnja leta se na Slovenskem vse bolj uveljavlja pravljično oziroma pripovedovalsko izročilo za odrasle. O zgodovini in strukturi pravljice se je Simon Kopinšek pogovarjala z eno vidnejših poznavalk pripovedništva na Slovenskem – dr. Dragico Haramija. K mikrofonu je povabila še Anjo Štefan, pravljičarko, ki pravljice tudi pripoveduje, ter pripovedovalki Ano Duša in Špelo Frlic iz vse bolj prepoznavnega Pripovedovalskega varieteja.
V oddaji boste slišali pogovor s pesnikom Cirilom Zlobcem, ki je nedavno dopolnil 90 let. Vida Curk ga je povabila pred mikrofon in ga najprej povprašala, kako doživlja svojo častitljivo starost.
Pascal Bruckner,francoski pisatelj, publicist, esejist in filozof, je eden najvidnejših intelektualcev tega trenutka. Rodil se je leta 1948, študiral je v Parizu in diplomiral pri Rolandu Barthesu. Piše kolumne v časopise Le Nouvel observateur, Le Monde, Causeur. Na univerzah v San Diegu in New Yorku predava kot gostujoči profesor. Od leta 1990 vodi tečaj na Inštitutu za politične študije v Parizu. Je avtor več kot dvajsetih knjig, od tega jih je večkot polovica esejističnih. Ena izmed najbolj branih je knjiga Nenehna vzhičenost, esej o prisilni sreči, ki jo imamo tudi v slovenščini. Lani je Pascal Bruckner objavil roman Pridni sinko o svoji družini in očetu, zagovorniku antisemitov in nacistične Nemčije. Pascal Bruckner je nedavno obiskal Ljubljano na 31. Slovenskem knjižnem sejmu, za oddajo Razgledi in razmisleki se je z njim pogovarjala Tadeja Krečič.
Tokratna oddaja prinaša pogovor s portugalskim pisateljem Davidom Machadom, ki je nedavno gostoval na 31. Slovenskem knjižnem sejmu. Machado (roj. 1978) je študiral ekonomijo, literaturi pa se je resneje posvetil, ko je imel – kot pravi sam – srečo, da je postal brezposeln. Do zdaj je izdal številne knjižice, namenjene otrokom, za odrasle bralce pa je izpod njegovega peresa prišla ena zbirka kratke proze in trije romani. Med temi je največ pozornosti vzbudil roman Povprečen indeks sreče, ki je na Portugalskem izšel leta 2013 in za katerega je Machado letos prejel nagrado Evropske unije za književnost. O svojem dosedanjem opusu je za oddajo Razgledi in razmisleki pisatelj spregovoril v pogovoru z Majo Žvokelj. foto: http://especializadosubi.blogspot.si/2015/04/david-machado-conquista-o-terceiro.html
V četrtek popoldne bodo v Stockholmski koncertni dvorani podelili letošnje Nobelove nagrade (z izjemo nagrade za mir, ki jo bodo kot vsako leto podelili v Oslu). Nobelovo nagrado za književnost bo dobila beloruska književnica Svetlana Aleksijevič. Ko so njeno ime oktobra sporočili javnosti, so bili mnogi presenečeni. Prvi, ki radi ugibajo, zato, ker jih je odločitev švedskih akademikov presenetila – letošnja nagrajenka zagotovo ni bila med favoriti. Drugi, poznavalci njenega opusa, pa zato, ker nagrajenkinega opusa ne razumejo kot literarnega v ožjem pomenu besede. Kdo je letošnja nagrajenka, kako piše, zakaj si zasluži Nobelovo nagrado – to so le nekatera izmed vprašanj, na katera bosta v oddaji Razgledi in razmisleki odgovorila Veronika Sorokin, prevajalka nagrajenkinega dela Černobilska molitev, in poznavalec dežel in kultur nekdanje Sovjetske zveze Branko Soban; z njima se bo pogovarjal, v živo, Marko Golja. Nikar ne zamudite.
Konec novembra so v Muzeju za arhitekturo in oblikovanje v Ljubljani odprli pregledno razstavo Saše J. Maechtiga z naslovom: sistemi, strukture, strategije. To je prvi obširni pregled še danes aktualnih del tega slovenskega oblikovalca. Ob njegovem najbolj znanem delu kiosku K67, ki je bil leta 1970 sprejet v zbirko newyorškega muzeja za sodobno umetnost (MoMA), bodo prestavljeni tudi drugi izdelki, ki še danes zaznamujejo vsakdanjik slovenskih in drugih evropskih mest. Saša J. Maechtig je bil leta 1984 eden od ustanoviteljev oblikovalskega študija na Akademiji za likovno umetnost Univerze v Ljubljani. Danes zaslužni profesor je predaval predmeta Načrtovanje v industrijskem oblikovanju ter Upravljanje v oblikovanju. Ob novi razstavi posvečamo oddajo Razgledi in razmisleki oblikovalcu Saši Maechtigu; z njim se je pogovarjala Barbara Belehar Drnovšek.
Konec novembra so v Muzeju za arhitekturo in oblikovanje v Ljubljani odprli pregledno razstavo Saše J. Maechtiga z naslovom: sistemi, strukture, strategije. To je prvi obširni pregled še danes aktualnih del tega slovenskega oblikovalca. Ob njegovem najbolj znanem delu kiosku K67, ki je bil leta 1970 sprejet v zbirko newyorškega muzeja za sodobno umetnost (MoMA), bodo prestavljeni tudi drugi izdelki, ki še danes zaznamujejo vsakdanjik slovenskih in drugih evropskih mest. Saša J. Maechtig je bil leta 1984 eden od ustanoviteljev oblikovalskega študija na Akademiji za likovno umetnost Univerze v Ljubljani. Danes zaslužni profesor je predaval predmeta Načrtovanje v industrijskem oblikovanju ter Upravljanje v oblikovanju. Ob novi razstavi posvečamo oddajo Razgledi in razmisleki oblikovalcu Saši Maechtigu; z njim se je pogovarjala Barbara Belehar Drnovšek.
Dane Zajc je klasik slovenske in evropske književnosti druge polovice 20. stoletja. Njegovo govorico je izoblikovalo neposredno doživetje grozot, krutosti in bestialnosti človeške narave med drugo svetovno vojno, kasneje pa tudi obrobje, s katerega je motril in imenoval svet. V tokratni oddaji Razgledi in razmisleki, ki jo je Urban Tarman pripravil ob desetletnici Zajčeve smrti, sta pesnika Boris A. Novak in Brane Senegačnik spregovorila o svojih spominih nanj in se ozrla na njegov položaj v slovenskem literarnem kanonu. V oddaji je Boris A. Novak prebral nekaj verzov svoje pesmi z naslovom Danetu Zajcu: Večjemu, temnejšemu, tišjemu, ki jo bo objavil v tretji knjigi epa Vrata nepovrata.
Gostja tokratne oddaje Razgledi in razmisleki je Darja Dominkuš, dramaturginja, publicistka in prevajalka. Študirala je dramaturgijo in anglistiko, ob študiju pa obiskovala še lektorat poljskega jezika. Zaposlena je kot dramaturginja v Drami SNG v Ljubljani. Darja Dominkuš že trideset let prevaja in posreduje poljsko literaturo v Sloveniji. Ob 54. mednarodnem dnevu gledališča ji je letos spomladi Poljski center Mednarodnega gledališkega inštituta podelil nagrado Stanisława Ignacyja Witkiewicza za pomembne dosežke pri širjenju poljske gledališke kulture po svetu. Darjo Dominkuš je pred mikrofon povabila Staša Grahek. fotografija: siol.net
V Cankarjevem domu je potekal drugi mednarodni kritiški simpozij, na katerem so se gostje iz Slovenije in tujine opredelili do aktualnih kritiških problemov in vloge, ki jo ima literarna kritika danes.
Sovretova nagrada je namenjena vrhunskim književnim prevodom. Komisija Društva slovenskih književnih prevajalcev je za prejemnico nagrade za leto 2015 izbrala prevajalko Mojco Kranjc in sicer za njen vrhunski prevod romana sodobnega švicarskega pisatelja Alexa Capusa Švindler, špijonka in človek z bombo. Komparativistka in dramaturginja ljubljanske Drame Mojca Kranjc je doslej prevedla več kot šestdeset dramskih besedil, vrsto teoretičnih in esejističnih knjig in enaindvajset proznih del – predvsem vodilnih avtorjev nemškega govornega področja, med katerimi omenimo dela Ödöna von Horvátha, Thomasa Bernharda, Petra Handkeja, Hansa Magnusa Enzensbergerja in nobelovke Herte Müller. Z Mojco Kranjc se je za oddajo Razgledi in razmisleki pogovarjala Staša Grahek. fotografija iz osebnega arhiva
Oddajo tokrat namenjamo pesnicam. Redna mesečna srečanja Pesnice o pesnicah, ki potekajo v Hostlu Celica na Metelkovi v Ljubljani, so namenjena razmisleku o zbirkah sodobnih domačih avtoric pa tudi o posameznih pesmih. Projekt poteka od leta 2012 in je po besedah Barbare Korun vzniknil iz skupne želje in ideje slovenskih pesnic, ki jih je povezala Nataša Velikonja. Srečanja so odprta za občinstvo, gradivo, ki nastaja ob njih - od recenzij in znanstvenih študij do odzivov v pesniških govoricah - pa redno objavljajo. O projektu, statusu pesnic in o sprejemanju njihove poezije se je z Barbaro Korun pogovarjala Simona Kopinšek. Na fotografiji: Barbara Korun (siol.net)
Gledališki praznik v Mariboru - Borštnikovo srečanje - letos poteka že petdesetič. Pet let po začetku so začeli podeljevati tudi Borštnikov prstan – najvišje priznanje, ki ga lahko prejme slovenska igralka oziroma igralec. V tokratni oddaji Razgledi in razmisleki se bomo spomnili prvih dveh dobitnikov Borštnikovega prstana. Leta 1971 ga je prva prejela Elvira Kralj, leto pozneje Vladimir Skrbinšek. V arhivu smo poiskali oddaji, v katerih sta lavreata pred desetletji pripovedovala o svojem življenju in ustvarjanju. Z Elviro Kralj se je leta 1978 pogovarjala Vesna Čehovin, Vladimir Skrbinšek pa je bil leta 1980 gost oddaje Naši umetniki pred mikrofonom. Na fotografiji je prva nosilka Borštnikovega prstana Elvira Kralj.
Kako izbrati tujega pesnika oziroma pesnico, ki se bo predstavil(a) domačemu bralcu in bralki prevodne poezije? Kako izbrati sodelavke in sodelavce, ki bodo pripravili posamezne knjige? Kako promovirati knjige, ki zagotovo ne sodijo med knjižne uspešnice?. In ne nazadnje, kako zagotoviti, da bodo tovrstne knjige redno izhajale? To so le nekatera izmed vprašanj, o katerih bo v oddaji Razgledi in razmisleki razmišljal Andrej Ilc, urednik zbirke Nova lirika, ki jo izdaja založba Mladinska knjiga. Z njim se bo pogovarjal Marko Golja.
Daniela Glattauerja imenujejo tudi pop zvezda avstrijske literature - njegova dela imajo izjemen uspeh pri avstrijskih bralcih, navdušeno pa ga sprejemajo tudi v tujini. V slovenščino imamo prevedene tri njegove romane: uspešnici Proti severnemu vetru in Vsakih sedem valov ter roman Za vedno tvoj. Na Mali sceni Mestnega gledališča ljubljanskega v tej sezoni uprizarjajo Glattauerjevo komedijo Čudežna terapija, V Prešernovem gledališču v Kranju pa odrsko priredbo romana Vsakih sedem valov. Z Danielom Glattauerjem se je leta 2011 pogovarjala Staša Grahek. foto: derstandard.at
Neveljaven email naslov