Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Po koncu prve svetovne vojne, ko je bilo slovensko Primorje okupirano, so italijanske oblasti sprožile proces raznarodovanja. Prva tarča italijanskega fašizma je bila Cerkev s svojimi duhovniki, saj so prav oni veljali za steber slovenske kulture, posebej jezika. Kot odgovor na zatiranje so nastajale tudi slovenske stanovske organizacije, med njimi tudi Zbor svečenikov svetega Pavla, ki se je zavzemal za narodne pravice Slovencev v takratni Italiji. Več o vlogi primorskih duhovnikov v ponovitvi pogovora z zgodovinarjem mag. Renatom Podbersičem.
Po koncu prve svetovne vojne, ko je bilo slovensko Primorje okupirano, so italijanske oblasti sprožile proces raznarodovanja. Prva tarča italijanskega fašizma je bila Cerkev s svojimi duhovniki, saj so prav oni veljali za steber slovenske kulture, posebej jezika. Kot odgovor na zatiranje so nastajale tudi slovenske stanovske organizacije, med njimi tudi Zbor svečenikov svetega Pavla, ki se je zavzemal za narodne pravice Slovencev v takratni Italiji. Več o vlogi primorskih duhovnikov v ponovitvi pogovora z zgodovinarjem mag. Renatom Podbersičem.
Vojaški vikariat redno zagotavlja duhovno oskrbo pripadnikom Slovenske vojske ter njihovim družinskim članom in s tem omogoča življenje, skladno s temeljnimi človekovimi pravicami. Pravico do življenja v skladu z vestjo, prepričanjem ali vero in možnostjo izpovedovanja vere zasebno in javno. Več o duhovni oskrbi v Slovenski vojski v oddaji, ki jo je pripravil Marko Rozman.
Pred dobrim desetletjem se je v anglosaškem svetu uveljavilo gibanje ali pobuda »novi ateizem«. Kaj pravzaprav pomeni in na katerih predpostavkah temelji? Kdo so njegovi glavni predstavniki? V ozadju novega ateizma je večplasten odnos med vero in znanostjo. Novi ateisti trdijo, da Bog ali neka nadnaravna resničnost ne obstaja. Nedavno preminuli svetovno znani astrofizik in kozmolog Stephen Hawking (1942-2018) je v nekem intervjuju dejal, da ideja Boga ni potrebna za to, da bi razložili nastanek vesolja. Gost oddaje je filozof dr. Branko Klun.
Pred nami je 1. maj – mednarodni praznik dela. V naši tokratni oddaji z delovnim podnaslovom krščanstvo in poslovnost bomo spregovorili o tem, kako moramo tudi v trdem in zahtevnem poslovnem svetu ohraniti občutek za pristne človeške vrednote, ki seveda izhajajo tudi iz krščanskega etosa, kjer vladajo med zaposlenimi poštenost, korektnost, pa tudi solidarnost, sočutje in srčnost. Gosta oddaje sta direktor firme MIK Celje Franci Pliberšek in članica duhovne skupine Potujoča hiša molitve iz Maribora Elena Šakurova.
V vsej zgodovini in po vsem svetu so ljudje verjeli, da obstaja nekaj več kot zgolj fizični svet, ki se zaznava s čutili. Zaradi naravne usmerjenosti na transcendenco so filozofi in antropologi označili človeka kot religiozno bitje. Na podlagi sekularizma in sodobnega pojava ateizma se je človekova religiozna komponenta potisnila za cerkvene zidove in stran od javnega življenja. O nevidni religiji in religioznih dimenzijah sodobne družbe se je s filozofom dr. Borutom Ošlajem pogovarjal Peter Frank.
V tokratni oddaji gostimo 29-letnega inženirja prometa Mitjo Duha iz Oseka v Slovenskih goricah. Vrsto let je bil strokovni delavec v športu in tudi fitnes inštruktor, vendar se je njegovo življenje močno spremenilo, ko se je spreobrnil in je globlje ozavestil svojo krščansko prakso.
Med 31. marcem in 6. aprilom so Judje praznovali PASHO – judovsko veliko noč, rečejo ji tudi praznik opresnikov. Pasha je čas, ko se Judje spominjajo izhoda njihovih prednikov iz egiptovskega suženjstva. Gost oddaje je prof. dr. Igor Vojtic – podpredsednik Judovske skupnosti Slovenije; v oddaji bomo spregovorili o tem kako odnos do teh praznikov in tradicije nasploh pomaga utrjevati sodobno judovsko identiteto.
Vera v posmrtno življenje predstavlja temeljni kamen praktično vseh svetovnih religij. O smrti, kot prehodu v novo življenje, pričajo že slike jamskega človeka v paleolitiku. Risbe in predmeti ob grobovih govorijo o veri ljudi, da smrt ni zadnje dejanje človekovega življenja. Osrednja os krščanstva je praznik Velike noči, ko se kristjani spominjajo Kristusovega vstajenja od mrtvih. O vstajenju in življenju po smrti se je z ljubljanskim pomožnim škofom dr. Antonom Jamnikom pogovarjal Peter Frank.
Letos je tako naneslo, da sta dve simbolni praznični zgodbi hkrati – cvetna nedelja in materinski dan… zlasti slednjemu bomo namenili v oddaji posebno pozornost. Naša sobesednica bo sociologinja prof. dr. Jana Goriup, ki je na mariborski univerzi skoraj 30 let predavala sociologijo družine, njena specialnost pa sta tudi sociologija staranja in socialna gerontologija. V osredju pogovora z njo bo družina kot temeljni prostor za oblikovanje človeka – zlasti njegovih duhovnih, moralnih in celostnih sociokulturnih okvirov.
Slovenska katoliška cerkev ima danes okoli 500 redovnic in 270 redovnikov, ki so hkrati tudi duhovniki. Okrog štirideset jih živi v različnih skupnostih v Rimu. O redovništvu danes se je z uršulinko Anko Kogelnik, minoritom Igorjem Salmičem in kardinalom Francem Rodetom v Rimu pogovarjal Janko Petrovec. Oddajo je pripravil Marko Rozman.
Mistagoška razprava z naslovom Nemška teologija ali Theologia Deutsch – v latinščini Theologia Germanica – spada v bogato krščansko izročilo nemške srednjeveške mistike. Spis je najverjetneje nastal v drugi polovici 14. stoletja izpod peresa anonimnega avtorja. Prvi izdajatelj Nemške teologije Martin Luther je besedilo objavil dvakrat, prvič (v delni obliki) leta 1516 in nato (v celoti) še leta 1518. Osrednji vsebinski poudarki Spisa so: kristocentričnost, občutek za skrušenost in zavedanje o lastni grešnosti ter odpoved osredinjenosti nase. O tem filozof, prevajalec in urednik Gorazd Kocijančič v oddaji, ki jo je pripravil Robert Kralj, bere Igor Velše.
Slovenski škofje so v teh dneh na obisku na grobu apostolov v Rimu Ad limina apostolorum. Škofje so namreč dolžni vsakih pet let, kakor je določeno s strani Svetega sedeža, obiskati grobove apostolov Petra in Pavla ter papežu Frančišku podati poročilo o stanju škofije, ki jim je zaupana. O podrobnostih tokratnega obiska v oddaji, ki sta jo pripravila Janko Petrovec in Marko Rozman.
Pred štirinajstimi dnevi je bil gost oddaje karizmatični župnik Jože Vehovar iz Rogaške Slatine. Tokrat objavljamo drugi del pogovora z njim. Nekaj poudarkov: – prihodnost Cerkve je močno odvisna od dela z mladimi, – je ob pomanjkanju duhovnikov smiseln njihov uvoz iz tujine, – kako vrniti evangelij v vsakdanje življenje, – svobodna volja in Božji scenarij za naše življenje… Z njim se pogovarja Tone Petelinšek.
Martin Luther, avguštinski menih in profesor biblične teologije na univerzi v Wittenbergu, je konec oktobra leta 1517 izdal znamenitih »95 tez«, s katerimi je želel prevetriti misel katoliške Cerkve. Zaradi različnih okoliščin je prišlo do notranje preureditve takratne zahodne Cerkve in tudi do nastanka novih, samostojnih evangeličanskih cerkva ter oblikovanja protestantizma kot nove krščanske konfesije. Njegove teze v luči zgodovinskih dogodkov zato pogosto veljajo za ustanovno listino in izjavo neodvisnosti protestantskih cerkva. O Luthrovih tezah se bo z literarnim zgodovinarjem dr. Jonatanom Vinklerjem pogovarjal Peter Frank.
Gost tokratne oddaje je župnik Jože Vehovar. Za njim je pestra duhovniška pot. študiral je tudi v Nemčiji, služboval pa v različnih krajih. Povsod je pustil zaznavne sledi. Pred nekaj leti je prevzel sorazmerno veliko župnijo v Rogaški Slatini in z njegovim prihodom se je močno vzvalovalo duhovno življenje v fari in kraju! V oddaji iskrivo in z njemu lastno sproščenostjo spregovori o izzivih, s katerimi se mora sodobni duhovnik soočiti in pričevati za Evangelij predvsem s svojim lastnim življenjem! Z njim se pogovarja Tone Petelinšek.
Svetopisemski maraton je bil v Sloveniji prvič pripravljen leta 2007, krog sodelujočih gibanj, skupnosti in cerkva pa se vsako leti širi. Ob celotedenskem branju Svetega pisma, ki je v teh dneh potekal v Ljubljani, se zvrsti okoli tisoč bralcev, kar hkrati predstavlja tudi svojevrstno priložnost za druženje. Podrobneje v oddaji, ki jo je pripravil Marko Rozman.
Zadnja januarska nedelja je v cerkvenem koledarju označena kot nedelja Svetega pisma, zato v oddaji Sedmi dan gostimo enega naših najprepoznavnejših biblicistov – patra Milana Holca. Trenutno je predstojnik-gvardijan minoritskega samostana na Ptujski gori, prej pa je več kot 30 let preživel v Vatikanu, kjer je na Papeški teološki fakulteti Seraphicum predaval biblično hebrejščino in grščino ter uvod v Sveto pismo Stare zaveze. Ob znanstvenoraziskovalnem in predavateljskem delu se je istočasno izpopolnjeval še v semitski lingvistiki ter biblični arheologiji, topografiji in geografiji na univerzah v Jeruzalemu. Aktivno je kot prevajalec nekaterih starozaveznih knjig sodeloval je pri novem Standardnem prevodu Svetega pisma (SSP Ljubljana, prva izdaja 1996) in pri nastajanju novega Slovenskega prevoda – Jeruzalemska izdaja (SPJ).
V tokratni oddaji SEDMI DAN gostimo znamenitega dunajskega arhitekta slovenskih korenin Borisa Podrecco, ki sodi med najbolj znane evropske arhitekte. Rodil se je v Beogradu 30.januarja leta 1940; kratek del otroštva je preživel tudi v Ljubljani, mladost v Trstu, že desetletja pa živi in ustvarja na Dunaju. Posebno pozornost v oddaji namenimo njegovemu odnosu do sakralnega v arhitekturi in umetnosti nasploh, njegovemu doživljanju sociokulturne polivalentnosti, pestrostrosti raznoterih jezikovnih in narodnostnih identitet, ki definirajo njegovo celostno pojmovanje sveta, oblikovanje prostora in odnosov… Avtor oddaje Tone Petelinšek.
Pri kenotičnih praksah ali kontemplativnih psihoterapijah gre za izpraznjenje lastnega jaza, da bi se v človeku lahko naselilo Presežno. Kontemplativna psihoterapija svoje uvide in spoznanja črpa iz krščanskega mističnega izročila (Evagrij Pontski, Dionizij Areopagit, Janez Klimak) ter jih skuša prevesti in umestiti v psihoterapijo, kot se izvaja danes. Osrednje vprašanje torej je, kako lahko ti uvidi obogatijo sodobno psihoterapijo, posebno na področju, kjer je ta šibkejša, na primer ko gre za iskanje kreativnih vzvodov in sil v človeku. Gost oddaje je psihiater dr. Borut Škodlar. Pogovor vodi Robert Kralj.
V naši današnji oddaji SEDMI DAN posthumno objavljamo pogovor z znamenitim ameriško-nemškim sociologom slovenskih korenin dr. Thomasom Luckmannom, ki je umrl 10.maja leta 2016… V oddaji SEDMI DAN, v našem arhivu nosi datum 29.maj 2016, je novinar uredništva verskega programa na Radiu Slovenija Marko Rozman s sociologom dr.Franetom Adamom, pripravili pogovor o pomenu blagopokojnega profesorja Luckmana za sodobno družboslovno misel… Thomas Luckmann se je znanstveno dotikal tudi fenomena presežnega, verskega mističnega, religijskega… smisla življenja samega. Njegova raziskovalna področja zajemajo sociologijo znanja, religije, jezika in komunikacije ter filozofijo znanosti. Bil je eden najuglednješih svetovnih predstavnikov sociologije religije in teoretikov sodobne sociologije. Omenimo nekaj njegovih posebej odmevnih del – nekatera so prevedena tudi v slovenski jezik: Družbena konstrukcija realnosti, Problem religije v moderni družbi, Nevidna religija, Življenjski svet in družba, Sociologija jezika, Modernost, pluralizem in kriza smisla : orientacija modernega človeka, Družba, komunikacija, smisel, transcendenca. Rodil se je na Jesenicah leta 1927, mama je bila Slovenka; večino svojega življenja pa je preživel v ZDA, Nemčiji, Avstriji in Švici. Bil je tudi dopisni član Slovenske akademije znanosti in umetnosti, častni doktor Univerze v Ljubljani in mnogih drugih univerz po svetu… Pogovor s profesorjem Luckmannom, ki ga zdajle objavljamo premierno, je nastal poleti leta 2006, ko je bil nekaj dni gost mariborske univerze. Pred mikrofon ga je povabil Tone Petelinšek.
Edinstvena pot doživetja Indije in vzhodne modrosti vodi skozi ašrame – posebna duhovna in družbena okolja. Kaj pomenijo za indijske hindujce, budiste in kristjane? Kaj lahko prispevajo k sodobnim kulturam? O tem v ponovitvi oddaje, ki jo je pripravil Marko Rozman.
Neveljaven email naslov