Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
566 epizod
Obravnavamo duhovnost v najširšem pomenu besede in se osredotočamo na delovanja različnih verskih skupnosti in človekoljubnih organizacij znotraj teh skupnosti.
Ob prvem maju, mednarodnem prazniku dela, nas bo zanimalo, kakšen pomen ima delo v človeškem življenju. Je delo danes še vrednota ali pa zgolj metoda za pridobivanje denarja? Zanimalo nas bo tudi, kakšna je vloga dela v religijah. Gosta oddaje sta Matjaž Črnivec in dr. Janez Juhant.
Janez 23. in Janez Pavel II., ki sta s svojim življenjem in naukom zaznamovala zgodovino Cerkve v preteklem stoletju, sta bila danes razglašena za svetnika. Med svojim pontifikatom sta uvedla številne novosti, od ekumenskega dialoga do iskanja večje povezanosti s sodobnim svetom. O tem, kakšen pomen ima kanonizacija samih papežev v oddaji Sledi večnosti. Vodi jo Marko Rozman.
Le kdo bi ob odprtem grobu pomislil, da je moral nekdo vstati od mrtvih? Golo dejstvo praznega groba vendar ne pove nič. Ali prazen grob pomeni, da je Kristus res vstal od mrtvih? Kakšen pomen imata njegova smrt in vstajenje za vsakega posameznika? Zakaj imajo dogodki izpred 2000 let pomemben vpliv tudi na današnji čas? In ne nazadnje, ali sodobni človek še sploh potrebuje odrešenje? Gosta praznične oddaje sta ljubljanski pomožni škof dr. Anton Jamnik in evangeličanski škof Geza Filo.
Bolezni in trpljenju se ne izogne nihče. Doleti nas lahko čisto nepričakovano. Danes se zdi, da živimo v družbi, ki pred to resničnost postavlja kuliso nenehnega veselja, uspeha, lepote, mladosti. Koliko si danes, v 21. stoletju, sploh upamo pogledati za oder našega življenja? Sta bolezen in trpljenje sodobni tabu? Kako to vpliva na našo duševnost, na duhovno življenje? Ali ni trpljenje popoln nesmisel? Oddajo vodi Marko Rozman
Sveto pismo na več mestih govori o izjemnih dogodkih in pojavih, ki burijo človeško domišljijo: Noe reši svojo družino in vse živalstvo pred vesoljnim potopom, Mojzes iztegne roko nad morje, ga razdeli in si odpre pot po kopnem. Spoznanja novejše dobe kažejo, da so opisani dogodki resnični. Za celostno dojemanje svetopisemskega sporočila pa je treba upoštevati tudi teologijo in razumevanje Cerkve. Ob novem hollywoodskem filmu Noe se bo z gosti o nenavadnih dogodkih pogovarjal Peter Frank.
Obsmrtno doživetje je eno najmočnejših izkušenj, ki jih človek lahko doživi. Običajno se pojavi v neposredni smrtni nevarnosti, doživeli pa so jo tudi zdravi ljudje v »nenevarnih« okoliščinah. Po raziskavah je okoli tretjina ljudi, ki so bili blizu smrti, “nekaj doživela”. Velikokrat to opišejo s primeri in prispodobami. Te pa so seveda del časa in kulturnega okolja, ki mu pripada pripovedovalec, zato se večkrat pojavi napačen vtis o časovni in kulturni odvisnosti obsmrtnih doživetij. Kako je torej mogoče, da klinično mrtev človek lahko opazuje svoje telo, med tem ko ga oživljajo? Je mogoče, da se duša za nekaj (zemeljskega) časa preseli v drugo razsežnost? O tem v oddaji Sledi večnosti, vodi jo Marko Rozman.
Greh je dejanje, ki nasprotuje moralnim predpisom človeške skupnosti. V monoteističnih religijah se to kaže predvsem v zavrnitvi božjih zapovedi, ki so hkrati tudi obče človeške etične norme. Vzhodna verstva besede greh sicer ne uporabljajo pogosto, ima pa vsako slabo dejanje negativen vpliv na človekovo karmo. Ali greh res obstaja, ali pa je to samo subjektivna stvar vsakega posameznika? Gosta: jezuit pater Jože Roblek in nevropsiholog doc. dr. Janez Mlakar.
Ko se človek sprašuje kdo sem in od kod prihajam, pride pogosto do globokih filozofskih odgovorov. Če to isto vprašanje zastavimo otroku, bo hitro odgovoril, da je od očeta in mame. Na videz naiven odgovor pa skriva v sebi dejstvo, da je družina za človeka eno izmed najpomembnejših področij življenja. Gosta oddaje sta socialna pedagoginja ter zakonska in družinska terapevtka Tanja Pate in voditelj programov za zakonce Danijel Siter iz društva Družina in Življenje.
Če se je post zdel pred nekaj desetletji nekaj zastarelega, ki ga prakticirajo – za nekatere – le še okostenele religije pa je danes precej drugače. Razvile so se različne metode posta za odpravo zdravstvenih težav predvsem pa za lepši videz telesa. Duhovni vidik je v ozadju. v oddaji Sledi Večnosti bo beseda tekla o postu. Z nami sta voditeljica postnih duhovnih vaj Karmen Kristan in jezuit pater Damjan Ristič. Oddajo vodi Marko Rozman.
Budizem je ena izmed večjih svetovnih religij in hkrati filozofija, temelječa na učenju Sidarte Gautame. V 20. stoletju se je iz Azije razširil na Zahod, v zadnjih dveh desetletjih je vse bolj navzoč tudi na Slovenskem. Zakaj je budizem postal tako privlačen? Je to samo zaradi drugačnosti ali pa v resnici prinaša odgovore na temeljna vprašanja sodobnega človeka? Je budizem v Evropi tak kot na Vzhodu ali gre za sistem, prirejen za zahodnjake? Ob tibetanskem novem letu (2. marca) bomo odgovore iskali s poznavalcem budističnega izročila dr. Miroslavom Gombocem.
Soči je te dni postal romarsko središče sveta za vse ljubitelje športa. V svetiščih – olimpijskih arenah – potekajo boji za najbolj prestižna odlikovanja. Številnim športnikom je vera pomembna opora in notranja spodbuda na tekmovanjih kot tudi na sami športni poti. O povezanosti vere in športa bosta spregovorila poznavalca športa dr. Stanko Gerjolj in mag. Jernej Pisk.
Potrgani kabli, opustošeni gozdovi. To je bilanca naravne nesreče, ki je Slovenija verjetno še ni doživela. Žled je za seboj pustil tudi zavest, da ljudje le nismo tako samozadostni in popolni gospodarji narave. Po drugi strani pa je led podrl tudi marsikatero visoko ograjo v medčloveških in med sosedskih odnosih. Nesreča nas je vrnila k nekaterim temeljnim občutjem življenja, ki vključujejo tudi medsebojno povezanost v sočutju in konkretni pomoči. Kaj lahko torej preberemo med vrsticami zgodbe ledenih dni? Gosta: Ervin Mozetič in Martin Lisec.
Vera in kultura sta v slovenski zgodovini tesno povezani, saj sta skozi stoletja ohranjali slovenski jezik in narodno identiteto. Od prve slovenske tiskane knjige do danes pa se je vloga vere v družbi precej spremenila. Zdi se, da je razkorak med vero in kulturo vedno večji. Ob slovenskem kulturnem prazniku nas bo zanimalo, kakšna je vloga vere v sodobni umetnosti in kako umetniki danes izražajo svojo vero. Gosta oddaje sta skladatelj in zborovodja Ambrož Čopi in akademski slikar prof. dr. Jožef Muhovič.
Redovništvo je oblika asketskega življenja, ki ga poznajo praktično vse velike svetovne religije kot so judovstvo, krščanstvo, islam, hinduizem, budizem. Največ cerkvenih redov, tako ženskih kot moških, obstaja v okviru Katoliške Cerkve. Večinoma so organizirani na način skupnega sobivanja, dela in molitve. Za vstop v katerikoli cerkveni red mora menih ali redovnica dokazati svojo pripravljenost na različne načine, predvsem pa mora prestati preizkusno dobo, ki od reda do reda traja različno dolgo. Leta 1997 je papež Janez Pavel II, Svečnico, oziroma praznik Jezusovega darovanja v templju, ta dan razglasil tudi za Dan posvečenega življenja. V oddaji Sledi Večnosti bo beseda tekla o vlogi redovništva v današnjem svetu. Gosta oddaje bosta uršulinka s. Božena Kutnar in frančiškan p. Jernej Kurinčič. Pogovor vodi Marko Rozman.
Sveto pismo je najbolj brana knjiga v zgodovini in je prevedena v več kot 2.400 jezikov. V slovenščino je bila prevedena sedemkrat, osmi prevod je v nastajanju. Ima velik pomen za današnjo kulturo in omogoča branje iz različnih zornih kotov, verskega, literarnega ali zgodovinskega. Številni veliki duhovi umetnosti so v Svetem pismu iskali vir navdiha, za druge pa je knjiga dolga stoletja pomenila edino moralno in etično avtoriteto. Ob nedelji Svetega pisma nas bo zanimalo, ali »knjiga knjig« še nagovarja sodobnega človeka.
V dobi globalizacije in sekularizacije se med kristjani postavlja vprašanje, kako preseči zgodovinsko razdeljenost Cerkva, da bi v 21. stoletju pričevali z medsebojno edinostjo. Že nekaj desetletij potekajo intenzivni pogovori med ločenimi Cerkvami. Gibanje za edinost kristjanov se imenuje ekumensko gibanje in ima svoje korenine v začetku 20. stoletja ko je bila v Edinburghu na Škotskem misijonska konferenca protestantskih cerkva, ki velja za zametek sodobnega ekumenizma. Ob tednu za edinost kristjanov, bomo spregovorili o nekaterih odprtih vprašanjih na področju ekumenizma.
V dobi globalizacije in sekularizacije se med kristjani postavlja vprašanje, kako preseči zgodovinsko razdeljenost Cerkva, da bi v 21. stoletju pričevali z medsebojno edinostjo. Že nekaj desetletij potekajo intenzivni pogovori med ločenimi Cerkvami. Gibanje za edinost kristjanov se imenuje ekumensko gibanje in ima svoje korenine v začetku 20. stoletja ko je bila v Edinburghu na Škotskem misijonska konferenca protestantskih cerkva, ki velja za zametek sodobnega ekumenizma. Ob tednu za edinost kristjanov, bomo spregovorili o nekaterih odprtih vprašanjih na področju ekumenizma.
Novo leto, nov začetek, pravijo nekateri. Že stare civilizacije in kulture so zimski sončni obrat razumele kot klic k prenovi in očiščenju. Človek se je želel znebiti slabih navad ter stopiti na pot iskanja osebne in družbene blaginje. Tudi danes iščemo srečo na takšen ali drugačen način. Številni se ob koncu leta zavejo, da se bodo morali čemu odreči ali kaj začeti na novo. Najprej so tu čisto vsakdanja eksistencialna vprašanja, kako priti do denarja, zdravja, lepote, telesne kondicije, izobrazbe. Vmes pa se javljajo tudi globlja vprašanja o smislu tega, kar delamo in sploh življenja kot takega. Tudi to bomo verjetno premlevali v temu letu. V oddaji razmišljamo o duhovni poti, ki ji človek sledi v svojem življenju. Tudi ta pot ima svoje začetke, vzpone in padce. Gostje: Alen Novalija iz Pravoslavne cerkve, Sánel Fazlič iz Islamske skupnosti in Matej Pobežin iz Katoliške cerkve.
Poleg srbske Pravoslavne cerkve julijanski koledar uporabljajo še v Črni gori, Makedoniji, Rusiji in Gruziji pa tudi v jeruzalemski, antiohijski, aleksandrijski in carigrajski patriarhiji. Grška, romunska, bolgarska in nekatere manjše Pravoslavne cerkve pa so sprejele nov pravoslavni koledar, ki je enak gregorijanskemu in zato božič praznujejo skupaj s katoliškimi in protestantskimi kristjani. V oddaji Sledi večnosti bomo v pesmi in besedi odstiramo značilnosti pravoslavne liturgije in duhovnosti.
Nekateri trgovci v mesecu decembru opravijo kar polovico vsega letnega prometa. Takšna in drugačna darila pridno polnijo blagajne. Je pa ta čas tudi priložnost, da se vprašamo, kakšna darila si sploh želimo. Kaj sploh je dar? Ali znamo biti hvaležni za stvari, in ne nazadnje za življenje? Gosta oddaje sta magister teologije in dr. znanosti s področja literarnih ved p. Karel Gržan ter generalni tajnik svetopisemske družbe Slovenije Matjaž Črnivec.
Neveljaven email naslov