Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Zgodba o postavitvi Islamskega kulturnega centra v Ljubljani oziroma v Sloveniji je stara. Še starejša je želja islamske skupnosti v Sloveniji, da bi končno dobila prostor, ki bi jo povezoval. Za nekatere predstavlja objekt izziv, za druge iskanje identitete, za tretje oprijemljiv dokaz, da je tukaj njihov dom. Več v oddaji, ki jo je pripravil Jure K. Čokl.
566 epizod
Obravnavamo duhovnost v najširšem pomenu besede in se osredotočamo na delovanja različnih verskih skupnosti in človekoljubnih organizacij znotraj teh skupnosti.
Zgodba o postavitvi Islamskega kulturnega centra v Ljubljani oziroma v Sloveniji je stara. Še starejša je želja islamske skupnosti v Sloveniji, da bi končno dobila prostor, ki bi jo povezoval. Za nekatere predstavlja objekt izziv, za druge iskanje identitete, za tretje oprijemljiv dokaz, da je tukaj njihov dom. Več v oddaji, ki jo je pripravil Jure K. Čokl.
S sončnim zahodom se bo v sredo zvečer za muslimane po vsem svetu začel postni mesec ramazan. V tem mesecu leta 611 je po islamskem izročilu prerok Mohamed na gori Hira v bližini Meke prejel razodetje korana, muslimanske svete knjige. Muslimani verjamejo, da je to najsvetejši čas v letu, čas, ko vernik poglobi odnos z Bogom. Več o ramazanu v oddaji, ki jo pripravlja Marko Rozman.
Drevo krščanstva ima svoje korenine na Bližnjem Vzhodu. Najbolj verodostojno o tem pričajo starodavne Cerkve, ki so ohranile bogoslužje iz prvih stoletij po Kristusu. Po 1400 letih sobivanja vzhodnih Cerkva, islama in drugih manjših religij na Bližnjem Vzhodu, se zdi, da tako imenovana Islamska država reže najgloblje korenine krščanskega izročila.
Mandala pomeni pomoč pri meditaciji, pa tudi most med tostranstvom in onstranstvom. Poznajo jo v vseh duhovnih tradicijah sveta, tako v hinduizmu in budizmu kot na islamskih mošejah, pa tudi kot rozete na krščanskih cerkvah. O tem v oddaji, ki jo pripravlja Marko Rozman.
Na binkoštno nedeljo Cerkev praznuje prihod Sv. duha, ki je Jezusove učence navdahnil, da so začeli po vsem svetu oznanjati evangelij in širiti krščansko vero. Kako živ je ta duh danes? Z mag. Ottom Neubauerjem o njegovi izkušnji misijonov ter sodobni duhovnosti.
Jean Vanier, ki je življenje posvetil ljudem z duševnimi motnjami, bo za svoje delo prejel letošnjo nagrado Templeton, ki jo sicer podeljujejo posameznikom za vrhunske dosežke, povezane z duhovno razsežnostjo življenja. Več o letošnjem nagrajencu v oddaji, ki jo je pripravil Marko Rozman.
Te dni mineva 100 let od rojstva Rogerja Schütza, ustanovitelja Taizéjske skupnosti v francoski Burgundiji. Leta 1940 je postavil temelje ekumenskemu meniškemu redu, ki danes šteje okrog sto bratov iz tridesetih katoliških in protestantskih okolij. Že kmalu po koncu druge svetovne vojne je vasica Taizé postala prostor za zbiranje mladih z različnimi krščanskimi veroizpovedmi in v novejšem času predstavlja eno izmed pomembnejših krščanskih romarskih poti. Vsako leto skupnost obišče več kot 100.000 mladih iz vsega sveta.
»Čim bolj ljubim človeštvo nasploh, tem manj ljubim ljudi kot take, to je, vsakega posebej, kot posameznike.« Z mislijo starca Zosima v romanu Bratje Karamazovi želi Dostojevski pokazati na prepad med abstraktno ljubeznijo, ki ljubi le idejo, in dejavno ljubeznijo, ki pa ljubi konkretnega človeka. Tega se dobro zavedajo tudi v Slovenski Karitas, kjer že 25 let nudijo pomoč ljudem, ki so se znašli na robu družbe. Gosta: generalni tajnik Slovenske karitas Imre Jerebic in Heleno Zevnik Rozman, ki skrbi za izobraževanje in prostovoljstvo.
S škofovskim posvečenjem in umestitvijo bo jezuit pater Alojzij Cvikl tudi uradno prevzel službo novega mariborskega nadškofa. Na čelo nadškofije stopa po letih hude gospodarske krize. O izzivih, ki ga čakajo v oddaji, ki jo vodi Marko Rozman.
»Bodi pripravljen – vedno pripravljen!« je geslo, ki skavte opozarja, da morajo biti vedno in povsod pripravljeni izvrševati tri skavtske vrline: odkritosrčnost, požrtvovalnost in čistost. Skavti so v Sloveniji uradno prisotni od leta 1990, njihov osnovni namen pa je prispevati k telesnemu, duševnemu, duhovnemu in družbenemu razvoju mladih ljudi, da bodo lahko postali zrele osebnosti. Z učenjem življenja in preživetja v naravi ter urjenjem v ročnih spretnostih želijo ponuditi zdrav in razgiban način preživljanja prostega časa ter vzgajati k odgovornosti, spoštovanju različnosti in vztrajnosti.
Upodobitve svetih oseb in bibličnih dogodkov, ki se ustvarjajo po natanko določenih pravilih in so po navadi naslikane na leseno ploščo, so značilne predvsem za vzhodno krščanstvo. Najstarejše ikone izvirajo iz 6. in 7. stoletja, slikanje pa se je pod bizantinskim vplivom razširilo po Rusiji, Grčiji, Makedoniji in srbskih samostanih. Ikone imajo poleg svojevrstne slikarske tehnike in estetike tudi svojo teologijo, duhovnost, mistiko in liturgično vlogo.
Veliko noč, ki je najpomembnejši krščanski praznik, po svetu praznujejo v znamenju Kristusove zmage življenja nad smrtjo. Dejstvo pa je, da so - kljub enaki simboliki - običaji po svetu zelo različni. Kako konkretno in na kakšen način, predstavljamo v oddaji, ki jo pripravlja Marko Rozman.
V arhaičnih kulturah je veljalo pravilo »življenje za življenje, oko za oko, zob za zob«. Naravna želja po obvladovanju je porodila merilo pravičnosti, ki je po Platonu tisto, kar koristi močnejšemu. Tudi Jezusa ob prihodu v Jeruzalem ljudstvo pozdravlja kot mogočnega kralja, ki bo zatirane Izraelce rešil jarma rimskega okupatorja. V dogodkih zatem pa prav nasprotno zasledimo klic k večji pravičnosti in logiko križa – absurd logike moči.
Govoriti o tišini se zdi paradoks, vseeno veliki misleci iz različnih religij o njej spregovorijo in poudarijo, da je tišina tisti nujni pogoj, brez katerega ni možno stopiti v svet duhovnosti. O tem, kako notranja tišina v človeku samem naredi prostor za Boga, v oddaji, ki jo pripravlja Marko Rozman.
Oddaji Sledi večnosti in Musica sacra sta tokrat združeni v isti temi – to so orgle, kraljica inštrumentov in hkrati glasbilo, brez katerega si slovesnega bogoslužja v katoliški ali evangeličanski cerkvi skorajda ni moč predstavljati. Ob nedavni prenovi orgel v uršulinski cerkvi sv. Trojice v Ljubljani smo zbrali nekaj vtisov in glasbenih posnetkov, ki so nastali na tem največjem inštrumentu slovenskega orglarskega mojstra Franceta Goršiča. Seveda lahko prisluhnete tudi kratki zgodovini orgel, zanimivi poti, ki so jo prehodile iz stare Grčije, preko gladiatorskih oz. cirkuških iger do cerkvenih obokov in kora, kjer so svoj čas predstavljale celo posrednika med Bogom in ljudmi. Več o današnji vlogi orgel v cerkvi, na koncertnih odrih in v glasbenem izobraževanju z zborovodkinjo in predstojnico uršulinskega samostana v Ljubljani ter organistom in pedagogom Daliborjem Miklavčičem. Oddajo sta pripravila Polona Gantar in Peter Frank.
Pravice in dostojanstvo žensk so še posebej aktualna tema ob mednarodnem dnevu žena. Kritični sekularni glasovi menijo, da religije kot neke vrste konservativne institucije omejujejo njihove pravice. Obstaja pa tudi vse več (tudi feminističnih) tokov, ki prav v religijah vidijo prostor, kjer se ženska lahko uresniči v svoji naravi. Mnenja bodo soočile: muslimanka, katoličanka in evangeličanka. Oddajo pripravlja Marko Rozman.
Škofjeloški pasijon temelji na najstarejšem ohranjenem dramskem besedilu v slovenskem jeziku iz leta 1721, ki ga je napisal kapucin Lovrenc Marušič. Poleg tega je tudi najstarejša ohranjena dramska režijska knjiga v Evropi in največja gledališka predstava na prostem v Sloveniji. Zaradi svoje izvirnosti in pomena, bogatega slovenskega jezika in samega obsega predstave je Škofjeloški pasijon razglašen za živo mojstrovino državnega pomena.
Trpljenje človeka, ki je v svoji zgoščeni obliki edinstveno oziroma zelo posebno, se zdi temeljna izkušnja človeka, ki se razpira v razprti in nikoli dokončno opredeljeni razsežnosti: slutnji o trajnem obstoju in prehodnem bivanju. O tem v oddaji, ki jo pripravlja Marko Rozman.
Pred tibetanskim budističnim novim letom se bomo pogovarjali o Zen budizmu, ki sicer prvotno izhaja iz Kitajske. Učenje poudarja predvsem izvajanje meditacije v iskanju prebujenja, ki ga imenujejo pot razsvetljenja. O tem v oddaji, ki jo pripravlja Marko Rozman.
Če sta bila vera in kultura v preteklosti skoraj neločljivo povezani, pa se danes zdi, da je med obema malo dialoga. Kako blizu in kako daleč sta si vera in kultura na Slovenskem, se bomo spraševali v tokratni oddaji, ki jo pripravlja Marko Rozman.
Ena najstarejših človeških institucij, ki presega zgodovinske zapiske, se je v teku tisočletij razvijala in spreminjala. Poroka je (formalni ali neformalni) pravni akt, ki ga najdemo v vseh civilizacijah. Z vidika religij pa ima poroka tudi presežno naravo.
Neveljaven email naslov