Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Kako zemlja mnogim kmetom pomeni tudi nekaj presežnega - božjega
Podnaslov tokratne oddaje je – zemlja in sveto; spregovorili bomo o tem, kako zemlja mnogim kmetom pomeni tudi nekaj presežnega - božjega. O tem bodo v oddaji spregovorile tri biodinamične kmetovalke Majda in Katja Temnik iz Žič pri Slovenskih Konjicah in prof. dr. Ana Vovk z Univerze v Mariboru, je tudi ustanoviteljica samooskrbnega poligona v Dolah pri Poljčanah.
566 epizod
Obravnavamo duhovnost v najširšem pomenu besede in se osredotočamo na delovanja različnih verskih skupnosti in človekoljubnih organizacij znotraj teh skupnosti.
Kako zemlja mnogim kmetom pomeni tudi nekaj presežnega - božjega
Podnaslov tokratne oddaje je – zemlja in sveto; spregovorili bomo o tem, kako zemlja mnogim kmetom pomeni tudi nekaj presežnega - božjega. O tem bodo v oddaji spregovorile tri biodinamične kmetovalke Majda in Katja Temnik iz Žič pri Slovenskih Konjicah in prof. dr. Ana Vovk z Univerze v Mariboru, je tudi ustanoviteljica samooskrbnega poligona v Dolah pri Poljčanah.
Številna verstva so uničila spomenike in templje predhodnikov, krščanstvo pa jih je zelo prefinjeno vpletlo v verovanje in način življenja. Več o prevzemanju določenih običajev iz poganstva v oddaji, ki jo je pripravil Marko Rozman.
Lik očeta je bil v preteklosti pri duhovni in religiozni vzgoji zelo pomemben. V različnih civilizacijah je bil namreč oče tisti, ki je otroka pospremil v tempelj, sinagogo, cerkev, mošejo. Danes se zdi, da se je lik moškega iz tovrstnega vidika v veliki meri spremenil. Kako se skozi otroštvo in mladost razvija otrokova vera in kakšno vlogo igra pri tem oče? O tem v oddaji, ki jo vodi Marko Rozman.
Molitev obstaja v vseh religijah in je glede na izraz lahko ustna (z besedami), obredna (z obrednimi gibi) ali notranja (premišljevanje, meditacija). V arhaičnih religijah je bila molitev predvsem prošnja ali klic na pomoč v korist posameznika ali plemena, pospremljena z magičnim obredom. V sumerski religiji in v zaratustrstvu je molitev spremljala žrtvovanja, poznali so tudi molitev ob smrtni uri. V krščanstvu so osrednje liturgična, častilna in prosilna molitev, v islamski mistiki pa se je razvila predvsem notranja molitev oziroma kontemplacija.
Vsi ljudje naj bi imeli sposobnost moralnega presojanja in občutek moralne odgovornosti. Pa vendar se marsikdaj zdi, kot da nekateri ne bi imeli vesti. Ali to pomeni, da vest ni pri vseh ljudeh enaka in da lahko vest posameznika celo nasprotuje splošno uveljavljenim moralnim zakonom? Verstva gredo še korak dlje in pravijo, da je vest od Boga izvirajoča sposobnost, s katero človek razlikuje dobro od hudega. Kako je potem z vestjo pri nevernih?
Srečanje papeža Frančiška in moskovskega patriarha Kirila I. odpira novo poglavje v odnosih med Katoliško Cerkvijo in Rusko pravoslavno Cerkvijo. V oddaji o zgodovinskem ozadju odnosov med Vatikanom in Moskvo. Gosta: dr. Bogdan Dolenc in mag. Simon Malmenval.
France Prešeren je v krogu svojih sodobnikov veljal za svobodomisleca. Kakšno pa je bilo njegovo poznavanje Biblije in razumevanje krščanstva v Krstu pri Savici? Več o njegovem duhovno-življenjskem nazoru v oddaji, ki jo pripravlja Marko Rozman.
Zgodovina človeštva je prepletena s preseljevanji. Zaradi vojn so morali posamezniki ali celotno ljudstvo zapustiti domove in iskati pomoč na tujem. Ob nedelji svetega pisma bomo pogledali kako to vprašanje obravnavata stara in nova zaveza. Gosta: generalni tajnik Svetopisemske družbe Slovenije Matjaž Črnivec in biblicist dr. Samo Skralovnik.
V teh dneh poteka Molitvena osmina za edinost kristjanov, ki jo vsako leto zaznamujejo po vsem svetu. Ekumensko gibanje se je uradno začelo z misijonsko konferenco protestantskih cerkva leta 1910, v naslednjih desetletjih pa so se pridružili še pravoslavni verniki in katoličani. Podrobneje v oddaji, ki jo pripravlja Marko Rozman.
Papež Frančišek se v svoji novi okrožnici Laudato si (Hvaljen, moj Gospod) sprašuje, kakšen svet želimo zapustiti tistim, ki bodo prišli za nami – otrokom, ki odraščajo? Če si ne bomo zastavljali takih vprašanj, naša okoljska prizadevanja ne bodo obrodila pomembnejših rezultatov. Zdi se, da je osrednja, bistvena beseda okrožnice integralna, celostna ekologija.
Papež Frančišek se v svoji novi okrožnici Laudato si (Hvaljen, moj Gospod) sprašuje, kakšen svet želimo zapustiti tistim, ki bodo prišli za nami – otrokom, ki odraščajo? Če si ne bomo zastavljali takih vprašanj, naša okoljska prizadevanja ne bodo obrodila pomembnejših rezultatov. Zdi se, da je osrednja, bistvena beseda okrožnice integralna, celostna ekologija.
Verniki Srbske pravoslavne cerkve božič praznujejo pozneje kot večina kristjanov, saj uporabljajo julijanski koledar, ki za gregorijanskim zaostaja za 13 dni. O tem, kako poteka praznovanje božiča, pa tudi priprave nanj – 6-tedensko postenje, prisluhnite v oddaji, ki jo pripravlja Marko Rozman.
Pregled nekaterih odmevnejših tematik, ki smo jih obravnavali v oddaji Sledi večnosti v drugi polovici leta 2015. Med drugim se bomo spomnili 80. rojstnega dneva tibetanskega budističnega voditelja dalajlame, ugotovili, da strah pred islamizacijo Evrope še ne ponehuje, ter si ogledali misijonsko delo Jehovovih prič in 25-letno delovanje Slovenske karitas.
Zapletene in negotove razmere ob začetku demokratizacije Slovenije so zahtevale visoko stopnjo enotnosti vseh državljanov. Posebej pomembno vlogo je v tem procesu odigrala tudi Katoliška cerkev. Oddajo pripravlja Marko Rozman.
Božič zadnja leta vse bolj zaznamujejo praznični nakupi in potrošništvo, s tem pa se njegov verski izvor pravzaprav oddaljuje. Kakšno mesto ima božič v sodobni potrošniški družbi? Z etnologom dr. Janezom Bogatajem in psihologom p. Silvom Šinkovcem bomo odprli nekaj različnih vidikov sodobnega praznovanja: od verskega pogleda, ki je osredinjen v božjem rojstvu, do povsem sekularnega pogleda, ki pa kljub vsemu zaznava, da gre za nek poseben čas.
Prihajajoče leto usmiljenja v središče postavlja vero in želi spomniti Cerkev na njeno primarno poslanstvo: da je poklicana biti znamenje in pričevanje usmiljenja v vseh vidikih svojega pastoralnega življenja. Jubilejna leta so do zdaj potekala vsakih 50 ali 25 let. Zakaj torej nenaden izstop iz dozdajšnjih časovnih okvirov? O tem v oddaji, ki jo je pripravil Marko Rozman.
Drugi vatikanski vesoljni cerkveni zbor naj bi po besedah papeža Janeza XXIII., ki je koncil leta 1962 tudi sklical, odprl cerkvena okna in vrata ter tako Cerkev prezračil in prenovil. Med drugim je vplival na potek liturgije in uvedel bogoslužje v domačem jeziku, poudaril je vlogo laikov in diakonov, zavzel se je za zbliževanje z drugimi krščanskimi cerkvami in tudi z nekrščanskimi verami. Čeprav velja za največji cerkveni projekt 20. stoletja in ga številni označujejo za prelomen dogodek v zgodovini Cerkve, pa se pol stoletja po koncilu še vedno postavlja vprašanje, ali je bil zadnji koncil skok naprej ali pa se je nekaj zataknilo. Kardinal Joseph Ratzinger, poznejši papež Benedikt XVI., je to slikovito ponazoril s primerjavo, da je pokoncilska Cerkev podobna velikemu gradbišču, ki daje vtis, kot da so delavci na njem založili načrte in zdaj vsakdo dela, kakor mu prija.
Slovenci smo bili med prvimi narodi, ki so dobili celoten prevod svetega pisma. Od letošnje jeseni pa je naš knjižni prostor bogatejši tudi za prevod Zgodnjekrščanskih spisov, ki so nastali v prvih dveh stoletjih. Pod uredniškim vodstvom Gorazda Kocijančiča in Vida Snoja so prevajalci prevedli apokrifne spise in fragmente, ki jih je bilo doslej mogoče brati le v največjih svetovnih jezikih. Gostje: Alen Širca, Marko Uršič in David Movrin.
Slovenska Karitas te dni praznuje 25-letnico obstoja. V tem času je ta dobrodelna organizacija dosegla velik razvoj, ne le po obsegu materialne pomoči, ampak predvsem pri zaščiti temeljnega človekovega dostojanstva, upoštevanju duhovnih razsežnosti in spoštljivem pristopu do ljudi v stiski. O tem v oddaji, ki jo je pripravil Marko Rozman.
Začenja se Teden zaporov, ki ga vsako leto v drugi polovici novembra prirejajo krščanske cerkve po vsem svetu. Organizatorji in prostovoljci želijo s tem javnost opozoriti na potrebe zapornikov in njihovih družin, žrtev kaznivih dejanj, zaposlenih in vseh drugih, ki skrbijo za zapornike. V Sloveniji se zaporne kazni izvršujejo v šestih zavodih, število zapornikov pa se zadnja leta povečuje.
Zadnje mesece velik del javnosti razpravlja o beguncih. Nekateri bi zapirali meje zaradi strahu pred morebitno islamizacijo Evrope, nasprotno pa bi drugi beguncem pomagali, saj so prepričani, da begunska kriza prinaša nove priložnosti in izzive. Več v oddaji, ki jo pripravlja Marko Rozman.
Neveljaven email naslov