Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Pogovor z raziskovalcem dr. Miranom Lavričem in duhovnikom Matevžem Mehletom
Raziskava o položaju mladih v Sloveniji Mladina 2020 na področju religioznosti mladih razkriva, da se vse manj mladih izreka za verujoče, v zadnjem desetletju jih vse manj tudi obiskuje verske obrede. Od leta 2013 pa se je podvojil delež mladih, ki obiskujejo verske obrede tedensko. Raziskovalci Univerze v Ljubljani in Univerze v Mariboru v raziskavi Mladina 2020 tako ugotavljajo vse večjo polarizacijo na področju religioznosti mladih. Znani so tudi prvi izsledki Urada za mlade pri Slovenski škofovski konferenci o duhovnosti in veri mladih ter njihovem mnenju o cerkvi. O vernosti mladih v tokratni oddaji Sledi večnosti govorita dr. Miran Lavrič, vodja raziskave Mladina 2020, in duhovnik Matevž Mehle.
Poudarki iz raziskave Mladina 2020 na področju vernosti mladih:
približno 45 % mladih v Sloveniji je neverujočih, 15 % jih je zelo vernih in 40 % mladih - gre za tako imenovano vmesno skupino - ne hodi v cerkev, jih pa zanima duhovnost (berejo o duhovnosti, morda tudi meditirajo), ugotavlja vodja raziskave o položaju mladih na področju religioznosti v raziskavi Mladina 2020 dr. Miran Lavrič iz Univerze v Mariboru. Na področju vernosti mladih raziskovalke in raziskovalci ugotavljajo pomembne premike. Delež mladih, ki se je umaknil od katoliške cerkve, je v zadnjih desetih letih upadel z 72 % na 44 %. Mladi se vse bolj sekularizirajo. V omenjenem obdobju se je po teh ugotovitvah močno zvišal delež mladih, ki ne obiskujejo verskih obredov. Raziskovalke in raziskovalce pa je presenetil izsledek, da se na drugi strani sočasno krepi delež mladih, ki redno obiskujejo verske obrede. Ta delež se je od leta 2013 skoraj podvojil, z 9 % na skoraj 17 %. Ti mladi so resnično globoko verni, to se je zgodilo, potem ko je katoliška cerkev na Slovenskem okrepila verske dejavnosti in se umaknila s političnega polja, poudarja Lavrič. Kot dodaja, polarizacija na področju vernosti mladih ni le strukturna, ampak je tudi ideološka. Povedano drugače: če hodiš v cerkev, imaš drugačne poglede na družino ali istospolne osebe, kot tisti, ki ne hodijo, pojasnjuje dr. Lavrič. Od leta 2013 se je povečal delež mladih, ki se ne opredeljujejo za katoličane, ampak za druge veroizpovedi, in sicer z 10 % na 15 %. Slovenska mladina je na področju vernosti primerljiva z vrstniki v Franciji, na Češkem so mladi bolj sekularizirani kot pri nas, nasprotno pa je hrvaška mladina bolj verna kot slovenska, med drugim ugotavljajo raziskovalke in raziskovalci Univerze v Ljubljani in Univerze v Mariboru o položaju mladih v Sloveniji Mladina 2020.
566 epizod
Obravnavamo duhovnost v najširšem pomenu besede in se osredotočamo na delovanja različnih verskih skupnosti in človekoljubnih organizacij znotraj teh skupnosti.
Pogovor z raziskovalcem dr. Miranom Lavričem in duhovnikom Matevžem Mehletom
Raziskava o položaju mladih v Sloveniji Mladina 2020 na področju religioznosti mladih razkriva, da se vse manj mladih izreka za verujoče, v zadnjem desetletju jih vse manj tudi obiskuje verske obrede. Od leta 2013 pa se je podvojil delež mladih, ki obiskujejo verske obrede tedensko. Raziskovalci Univerze v Ljubljani in Univerze v Mariboru v raziskavi Mladina 2020 tako ugotavljajo vse večjo polarizacijo na področju religioznosti mladih. Znani so tudi prvi izsledki Urada za mlade pri Slovenski škofovski konferenci o duhovnosti in veri mladih ter njihovem mnenju o cerkvi. O vernosti mladih v tokratni oddaji Sledi večnosti govorita dr. Miran Lavrič, vodja raziskave Mladina 2020, in duhovnik Matevž Mehle.
Poudarki iz raziskave Mladina 2020 na področju vernosti mladih:
približno 45 % mladih v Sloveniji je neverujočih, 15 % jih je zelo vernih in 40 % mladih - gre za tako imenovano vmesno skupino - ne hodi v cerkev, jih pa zanima duhovnost (berejo o duhovnosti, morda tudi meditirajo), ugotavlja vodja raziskave o položaju mladih na področju religioznosti v raziskavi Mladina 2020 dr. Miran Lavrič iz Univerze v Mariboru. Na področju vernosti mladih raziskovalke in raziskovalci ugotavljajo pomembne premike. Delež mladih, ki se je umaknil od katoliške cerkve, je v zadnjih desetih letih upadel z 72 % na 44 %. Mladi se vse bolj sekularizirajo. V omenjenem obdobju se je po teh ugotovitvah močno zvišal delež mladih, ki ne obiskujejo verskih obredov. Raziskovalke in raziskovalce pa je presenetil izsledek, da se na drugi strani sočasno krepi delež mladih, ki redno obiskujejo verske obrede. Ta delež se je od leta 2013 skoraj podvojil, z 9 % na skoraj 17 %. Ti mladi so resnično globoko verni, to se je zgodilo, potem ko je katoliška cerkev na Slovenskem okrepila verske dejavnosti in se umaknila s političnega polja, poudarja Lavrič. Kot dodaja, polarizacija na področju vernosti mladih ni le strukturna, ampak je tudi ideološka. Povedano drugače: če hodiš v cerkev, imaš drugačne poglede na družino ali istospolne osebe, kot tisti, ki ne hodijo, pojasnjuje dr. Lavrič. Od leta 2013 se je povečal delež mladih, ki se ne opredeljujejo za katoličane, ampak za druge veroizpovedi, in sicer z 10 % na 15 %. Slovenska mladina je na področju vernosti primerljiva z vrstniki v Franciji, na Češkem so mladi bolj sekularizirani kot pri nas, nasprotno pa je hrvaška mladina bolj verna kot slovenska, med drugim ugotavljajo raziskovalke in raziskovalci Univerze v Ljubljani in Univerze v Mariboru o položaju mladih v Sloveniji Mladina 2020.
Dan Evrope, 9. maj, velja za osrednji evropski praznik, za rojstni dan Evropske zveze. Spominjamo se Schumanove deklaracije iz leta 1950, drznega načrta francoskega zunanjega ministra Roberta Schumana, ki naj bi evropske narode povezal v miru in solidarnosti. Če je »oče Evrope« kot skupni imenovalec evropskih narodov poudarjal temeljne krščanske vrednote, se zdi, da se je Evropa v preteklih desetletjih od teh korenin oddaljila. Gosta sta vodja Predstavništva Evropske komisije v Sloveniji dr. Zoran Stančič in sociolog dr. Igor Bahovec.
Bírma, eden izmed 7 krščanskih zakramentov, v Rimskokatoliški Cerkvi predstavlja potrditev v veri, ki v prejemniku še dopolni in utrdi milosti, ki jo je prej prejel pri krstu. Podelitev zakramenta, ki naj bi sovpadala z duhovno zrelostjo posameznika, pa v mnogih primer pomeni slovo od Cerkve in verskega življenja. Več o tem v oddaji, ki jo je pripravil Marko Rozman.
Ob pashi ali prazniku nekvašenega kruha Judje praznujejo izhod, s katerim jih je Gospod rešil iz Egipta. V tem času ne jedo kvašenega kruha, temveč samo opresnik, kakršnega so uživali Izraelci med naglim umikanjem. Po judovskem koledarju se praznik se začne 14. nisana (letos 10. april) in v diaspori traja 8 dni. O praznovanju pashe in življenju Judovske skupnosti Slovenije se je z rabinom Arielom Haddadom pogovarjal Peter Frank.
Vera v posmrtno življenje predstavlja temeljni kamen praktično vseh svetovnih religij. O smrti, kot prehodu v novo življenje, pričajo že slike jamskega človeka v paleolitiku. Risbe in predmeti ob grobovih govorijo o veri ljudi, da smrt ni zadnje dejanje človekovega življenja. Srčika krščanstva je praznik velike noči, praznik Jezusovega vstajenja od mrtvih. Gost: upokojeni nadškof in profesor dogmatične teologije dr. Marjan Turnšek.
S cvetno nedeljo se začenja neposredna priprava na veliko noč, ki je največji krščanski praznik. V spomin na Jezusov prihod v Jeruzalem so po župnijah slovesne procesije, na ta dan pa se tudi blagoslavlja v šope povezano pomladansko zelenje, oziroma butare. Slovenci imamo, zaradi kulturne in geografske pestrosti, še posebej bogato in raznoliko izročilo. O simboliki cvetne nedelje se bomo pogovarjali z zgodovinarjem p. dr. Metodom Benedikom.
Ker so bili Romi v osnovi potujoči nomadi, priseljeni po različnih evropskih deželah, so v preteklosti največkrat prevzeli vero večinskega prebivalstva. V krščanski Evropi je to katoliška, grškokatoliška ali pravoslavna vera. V Bosni, Kosovu in Albaniji poznamo Rome muslimane, danes pa tudi že Rome, ki so neverni oziroma neopredeljeni. Zaradi svojega načina življenja niso zelo versko izobraženi, imajo pa tudi nekoliko drugačno pojmovanje Boga, Marije, Jezusa in hudiča. Gosta oddaje sta koordinator za pastoralo Romov Peter Kokotec in član romske skupnosti Martin Bulič.
Pasijon navadno povezujemo s postom, žalostjo in trpljenjem, saj prikazuje Jezusovo smrt kot je zapisana v štirih evangelijih. Iz Svetopisemske pripovedi so se že v srednjem veku razvile pasijonske igre oziroma dramske uprizoritve, ki so lahko vključevale tudi nekatere druge biblične prizore. V to stoletno pasijonsko tradicijo lahko umestimo tudi Pašjon Iztoka Mlakarja, ki k tematiki pristopa z obilico humorja in s prizori, ki jih bomo v Bibliji zaman iskali, hkrati pa ohranja moralni naboj svojih predhodnikov, ko pokaže na človekove slabosti in napake. O duhovni, eksistencialni in etični podstati predstave Pašjon se je z avtorjem, igralcem in skladateljem Iztokom Mlakarjem pogovarjal Peter Frank.
V današnjem času si je težko predstavljati življenje brez elektrike, pametnih telefonov, računalnika, interneta in drugih sodobnih pripomočkov. Če bi obiskali katero od bolj konservativnih amiških skupnosti, bi bilo tako, kot da bi šli nazaj v času in obiskali kmečko podeželje 19. stoletja. Kdo so pravzaprav Amiši, kakšna je njihova vera in duhovnost, zakaj zavračajo sodobne tehnologije in kako poteka njihovo preprosto življenje? Gostja je zgodovinarka, teologinja, novinarka, turistična vodička in svetovna popotnica Andreja Rustja Moškotevc.
Ob prihajajočem hindujskem novem letu ter obeleževanju praznika pomladi – Holi, bomo predstavili marsikomu neznana dejstva Hinduízma, velike svetovne religije. Podrobneje v oddaji, ki jo je pripravil Marko Rozman.
Post je prastaro izročilo, ki ima svoje korenine v religiji in svojo tradiciji v vseh kulturah, ne le krščanski. Postenje odpira možnost za versko izkušnjo, za čutenje edinosti telesa, duše in duha. Po drugi strani pa so se morala ljudstva ob določenih časih postiti zaradi preživetja, ker niso imeli hrane (npr. slaba letina). To je delovalo tudi na psiho ljudi: postali so bolj mirni, manj agresivni, bolj zdravi in skoraj niso poznali civilizacijskih bolezni. Gosta sta br. Miha Sekolovnik in s. Marija Irena Stele.
Tibetansko novo leto - Losar velja za enega najpomembnejših praznikov na Tibetu in tudi drugod po svetu kjer se nahajajo budistične skupnosti. V tokratni oddaji o pomenu praznika in budistični duhovnosti. Gosta: predsednik dobrodelnega društva Tibet Matjaž Trontelj in Štefan Miljevič.
Odnos med religijo in filmom je zaznamovan z nasprotovanjem, nelagodjem in prerekanjem, pa tudi z navdušenjem, pričakovanjem in evforijo. Verniki različnih krščanskih cerkva so napadali film in svarili pred njim, med njimi tudi protestantski pridigar John Rice: »Svarim vas pred gledanjem filmov, saj vam ob tem lahko otrdi srce do te mere, da se boste zaljubili v greh.« Po drugi strani pa je film tudi sredstvo evangelizacije. Film Jezus iz leta 1979, ki je bil sinhroniziran v več kot tisoč jezikov in ga naj bi videlo 5,4 milijarde gledalcev, velja za enega najvplivnejših filmov o Jezusu. Gosta sta filmska ustvarjalca David Sipoš in Matjaž Feguš.
Krščanska adventistična cerkev je protestantska verska skupnost, katere začetki segajo v čas velikega verskega prebujenja, ki je v 19. stoletju zajelo Evropo in Severno Ameriko ter vse do reformacije v 16. stoletju. Poleg verskega deluje tudi na vzgojno-izobraževalnem in zdravstvenem področju, blizu pa jim je tudi sodobna ritmična duhovna glasba. Oddajo je pripravil Marko Rozman.
Slovenci smo z Jožetom Plečnikom posegli v vrh moderne sakralne umetnosti. Vse življenje je eksperimentiral z različnimi tipi cerkva v prepričanju, da se mora Cerkev vrniti k svojim demokratičnim koreninam zgodnjekrščanskega časa in se otresti nepotrebnega balasta poznejših stoletij. Zavzeto se je ukvarjal z vprašanjem, kako versko skupnost tesneje povezati z duhovnikom, ki je posrednik med njo in Bogom. Plečnik ni bil samo veliki umetnik in arhitekt, ampak je bil tudi pokončen Slovenec, mislec, predvsem pa globoko veren človek, ki je svoja velika dela črpal iz vere in zagledanosti v Boga. Gosta sta Marija Krebelj in mag. Anton Berčan.
Urad za verske skupnosti v okviru svojih nalog spremlja položaj cerkva in drugih verskih skupnosti. Slednjim ponuja strokovno pomoč ter jih obvešča o predpisih, drugih aktih in ukrepih, ki zadevajo njihovo delovanje. O aktualnem dogajanjem na tem področjem in sami vlogi urada, se bomo pogovarjali z direktorjem urada, dr. Gregorjem Lesjakom. Oddajo je pripravil Marko Rozman.
Ko razmišljamo o dialogu med krščanskimi cerkvami navadno v ospredje postavljamo na eni strani teološke in zgodovinske razloge za razdeljenost, ter na drugi strani dosežke, ki so jih cerkveni predstavniki dosegli na najvišjih ravneh srečevanj. O tem, kako poteka ekumenizem v praksi, pa sta spregovorila zakonca Šiftar, ki versko raznolikost živita v svojem zakonu in družini.
Misijonska družba – lazaristi predstavlja misijonsko in apostolsko družbo, ki skrbijo za ljudske in zunanje misijone, duhovne vaje, vzgojo duhovščine ter pomagajo ljudem v stiski. V letošnjem letu praznujejo 400. obletnico obstoja. Več v oddaji, ki jo je pripravil Marko Rozman.
»Si to, kar ješ« je preprosta trditev, ki v sebi nosi tudi nekaj resnice. Prehrana namreč vpliva na vse celice v telesu, prav tako vpliva na razpoloženje, energijo, koncentracijo, spanje in zdravje. Kakšen vpliv ima hrana in odrekanje določeni vrsti hrane na človekovo duhovnost? Gost oddaje je duhovnik in kuhar Marko Čižman.
V tokratni oddaji Sledi večnosti boste lahko prisluhnili povzetku pomembnejših oddaj leta 2016. Z aktualnimi gosti smo se pogovarjali o temeljnih človekovih vprašanjih skozi prizmo duhovnosti in religij ter drugih humanističnih ved. Oddajo je pripravil Marko Rozman.
Z ljubljanskim metropolitom o tem pred kakšnimi izzivi stoji Cerkev v 21. stoletju, o pomenu božiča, o duhovnem iskanju sodobnega človeka…
Neveljaven email naslov