Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Škofija Murska Sobota je v Beltincih gostila že tradicionalno srečanje katoličanov iz Slovenije in Hrvaške; letos so se jim prvič pridružili pri sveti maši tudi katoličani iz Madžarske. Srečanje je potekalo pod geslom Skupaj na poti vere in miru. Kot pravi murskosoboški škof, gostitelj srečanja dr. Peter Štumpf, z geslom Evropi in svetu sporočajo, da želijo prebivalci treh sosedskih držav živeti za blagor Cerkve in njihovih narodov kot dobri sosedje in dobri prijatelji.
566 epizod
Obravnavamo duhovnost v najširšem pomenu besede in se osredotočamo na delovanja različnih verskih skupnosti in človekoljubnih organizacij znotraj teh skupnosti.
Škofija Murska Sobota je v Beltincih gostila že tradicionalno srečanje katoličanov iz Slovenije in Hrvaške; letos so se jim prvič pridružili pri sveti maši tudi katoličani iz Madžarske. Srečanje je potekalo pod geslom Skupaj na poti vere in miru. Kot pravi murskosoboški škof, gostitelj srečanja dr. Peter Štumpf, z geslom Evropi in svetu sporočajo, da želijo prebivalci treh sosedskih držav živeti za blagor Cerkve in njihovih narodov kot dobri sosedje in dobri prijatelji.
Jakobova pot je ena najstarejših in največjih množičnih poti, ki že več kot tisoč let privlači romarje različnih ras, verskega prepričanja in starosti, da se podajo na svojevrstno telesno in duhovno doživetje. Zelo je priljubljena tudi med Slovenci, ki se na pot odpravijo peš ali s kolesom. O vsem tem v oddaji, ki jo je pripravil Marko Rozman. Podrobneje.
Gost današnje oddaje bo protestantski-baptistični pastor Marijan Hlastan, ki skupaj z očetom sodi med utemeljitelje baptističnega gibanja na Slovenskem. Vrsto let je deloval kot pastor v Celju, zdaj pa že dobro desetletje živi v Texasu v Združenih državah Amerike. Je glasbenik in prav glasba zaseda pomembno mesto v njegovem konceptu sodobne evangelizacije. Z njim se je pogovarjal Tone Petelinšek.
Zavoda svetega Stanislava v Šentvidu pri Ljubljani je slovenska katoliška ustanova, namenjena izobraževanju in vzgoji. Njeni začetki segajo v zadnja leta 19. stoletja, ko je takratni ljubljanski škof Anton Bonaventura Jeglič predstavil zamisel o gradnji prve povsem slovenske gimnazije. Letos mineva 25 let od ponovne oživitve zavoda, ki v slovenskem izobraževalnem sistemu predstavlja eno pomembnejših vlog. Oddajo je pripravil Marko Rozman.
»Salát«, arabska beseda za srečanje, označuje v islamu obredno molitev, ki jo naj bi vsak musliman opravil petkrat dnevno: ob zori, opoldne, popoldne, ob sončnem zahodu in zvečer. Pred molitvijo vernik opravi obredno umivanje in se z molilno preprogo orientira proti Meki, med samo molitvijo pa imajo globlji pomen različne drže telesa in izgovarjanje koranskih verzov. V ponovljeni oddaji več o islamski molitvi Nevzet Porić in Haris Muratagić iz Islamske skupnosti.
Katoliška karizmatična prenova ali Prenova v Duhu praznuje 50. obletnico ustanovitve. Začetki segajo v leto 1967 v ZDA, ko je skupina študentov iz univerze v Pittsburghu na duhovnem srečanju zavzeto premišljevala binkoštni dogodek prve Cerkve. Karizmatično gibanje, ki ima svoje začetke sicer v luteranskih, reformiranih in metodističnih cerkvah, se je hitro razširilo po vsem svetu, številne skupine delujejo tudi v Sloveniji. Gosta sta vodja zavoda Živi na polno in voditeljica molitvene skupine za mlade Mojca Giacomelli ter duhovni asistent Katoliške karizmatične prenove ljubljanske nadškofije, jezuit p. Mio Kekić.
Bírma, eden izmed 7 krščanskih zakramentov, v Rimskokatoliški Cerkvi predstavlja potrditev v veri, ki v prejemniku še dopolni in utrdi milosti, ki jo je prej prejel pri krstu. Podelitev zakramenta, ki naj bi sovpadala z duhovno zrelostjo posameznika, pa v mnogih primer pomeni slovo od Cerkve in verskega življenja. V oddaji, ki jo je pripravil Marko Rozman, smo gostili teologa Mateja Purgerja in duhovnika Toneta Česna, tajnika Medškofijskega odbora za mladino pri Slovenski škofovski konferenci ter direktorja kolegija Skupnosti katoliške mladine.
V Sloveniji je Devici Mariji posvečenih preko 400 cerkva, najbolj znana podoba pa je slika Marije Pomagaj na Brezjah, ki jo je pred 200 leti naslikal Leopold Layer. O tem, zakaj ravno ta podoba vsako leto privabi na desettisoče romarjev in kakšen je njen likovni in simbolni pomen, bosta v ponovljeni oddaji spregovorila p. dr. Robert Bahčič in dr. Milček Komelj.
Ljudje, ki so doživeli mistično izkušnjo pravijo, da srečanja s Svetim, s Presežnim ni mogoče opisati. Gre za izkušnjo, ki naj bi presegala človekov racionalni miselni okvir. Mistiki iz različnih verskih tradicij zato svojo izkušnjo raje opišejo s simboli in poetičnim jezikom. Tema ponovitve oddaje bo torej mistika. Gosta: filozof in kulturolog dr. Robert Kralj, ter islamolog in arabist mag. Raid Al-Daghistani.
Vede so ena najstarejših zbirk besedil, ki pomenijo enega izmed temeljev indijske filozofije in religij, nastalih na ozemlju Indije. Vede so bile svete, imeli so jih za nekaj, kar obstaja vse večne čase, in so jih pozneje zapisovali z veliko skrbnostjo, velikansko pozornost pa so namenjali pravilni izgovarjavi. Gosta ponovitve oddaje bosta: dr. Tina Košir Mazi in Vojko Kercan. Oddajo je pripravil Marko Rozman.
Pred kratkim so astronomi, s pomočjo Hubblovega teleskópa, odkrili – od zemlje – najbolj oddaljeno galaksijo. Razdalja znaša nepredstavljivih 13 milijard svetlobnih let. Svetloba, ki potuje s hitrostjo kar 300.000 kilometrov na sekundo, za pot okrog zemlje potrebuje le desetinko sekunde, od sonca do nas pa 8 minut. Že opazovanje sonca je tako v resnici posnetek, vse kar vidimo preko našega osončja pa je dejansko staro že več svetlobnih let. Če opazujem recimo nekoga ob nam najbližji zvezdi Proksima kentaura, ki je od zemlje oddaljena 4 svetlobna leta, potem gledam človeka, ki je v resnici štiri leta starejši. In obratno oseba, ki me opazuje na drugi strani v tem trenutku vidi podobo štiri let mlajšega moškega. Pogled v vesolje nam tako odpira vprašanje, kaj sploh je čas? Ali v resnici obstaja ali pa je to zgolj iluzija? Čas in prostor sta največja izziva sodobne fizike, nas pa bo predvsem zanimalo kako čas razumejo religije. Gosta: sociolog in religiolog dr. Igor Škamperle ter filozof in teolog dr. Robert Petkovšek.
Letos mineva 300 let odkar je škof Jurij Frančišek Ksaver de Marotti z dovoljenjem Vatikana kronal milostno podobo Svetogorske Matere Božje. To je bila šele druga, ki je dosegla čast kronanja zunaj italijanskih dežel: prva je bila kronana Marijina podoba na Trsatu leta 1715, tretja pa v septembru leta 1717 v Čestohovi. Milostna podoba Svetogorske Kraljice, delo beneškega slikarja Jakoba Palme Starejšega, je bila svetogorski cerkvi podarjena leta 1544. Pred 300-leti, leta 1717, jo je vatikanski kapitelj odlikoval z zlato krono in s tem priznal poseben pomen in čudodelni sloves, ki ga je kot Marijina božjepotna podoba imela za vernike. Ob tem jubileju bomo predvajali pogovor z rektorjem svetišča p. Simonom Petrom Berlecem, s katerim se je ob lanskem prazniku Marijinega vnebovzetja pogovarjal Peter Frank.
Katoliška Cerkev na Slovenskem je ob letošnjem prazniku apostolov sv. Petra in Pavla, tradicionalnem dnevu duhovniških posvečenj, dobila le tri novomašnike. Konec julija se jim bo pridružil še četrti. To je najnižje število v zadnjih 70 letih, ki potrjuje nedvoumen trend – število katoliških duhovnikov na Slovenskem se že desetletja vztrajno znižuje. Gosta oddaje sta letošnji novomašnik Tine Povirk in jubilant – zlatomašnik Jožef Lap.
Lama Karma Wangmo, prej znana kot Tina Poberaj, je danes posvečena tibetanska nuna. Že od nekdaj jo je zanimal budizem, pred 17-imi leti pa se je odpravila v Indijo in se pri največjih učiteljih, tudi pri dalajlami, naučila tibetanskega budističnega nauka. Gostili smo jo v oddaji, ki jo je pripravil Marko Rozman.
Religija in turizem se pogosto prepletata. Številni verniki odhajajo na romanja v svete kraje, kar predstavlja vrhunec njihovega duhovnega udejstvovanja. Analitično gledano pa tudi pomemben sestani del verskega turizma. Svetovna turistična organizacija ocenjuje, da glavna verska središča vsako leto obišče od 300 do 330 milijonov romarjev. O vsem tem v oddaji, ki jo je pripravil Marko Rozman.
Poleg izpovedovanja vere in romanja v Meko je post v ramazanu ena izmed petih islamskih dolžnosti. Ob koncu dneva se konča z molitvijo in večerjo, najpomembnejša pa je večerna molitev, približno dve uri po koncu posta. Koliko se tega sicer držijo muslimani po različnih predelih sveta, smo preverili v sodelovanju s petimi radijskimi dopisniki. Tako smo pogledali na Kosovo, v Bosno, Nemčijo, Rusijo, na Bližnji vzhod in v Azijo. O vsem tem v oddaji, ki jo je pripravil Marko Rozman.
Dvaintridesetletni Hiriko, njegovo rojstno ime je Primož Korelc, že leto dni prebiva v samostanu Samanadipa, v vasi Goljek pri Trebnjem. Gre za edini budistični samostan v Sloveniji - redovniško zatočišče za manjše število menihov iz gozdne tradicije theravadskega budizma. Podrobneje v oddaji, ki jo je pripravil Marko Rozman.
Brat Yun, kot ga preprosto kličejo kitajski kristjani, je danes nadzornik gibanja več kot 45 milijonov kristjanov, ki se zbirajo v ilegalnih hišnih cerkvah. Jezusovemu nauku je začel slediti pri 17. letih in je bil na Kitajskem kmalu označen kot državni sovražnik. Aretiran je bil več kot 30-krat, v zaporu je zaradi krščanske vere preživel več kot 3.700 dni in pretrpel grozljiva mučenja.
Verstva poznajo številne zapovedi in prepovedi, med drugim tudi glede hrane, ki jo lahko verniki uživajo. V islamu je osnova teh pravil Koran, kjer je dovoljena (halal) vsa hrana, če ni izrecno prepovedana (haram). Poleg prepovedi uživanja svinjine, alkohola, krvi in ptic roparic je potreben tudi poseben zakol: živali morajo prerezati vrat in ji izpustiti kri, ko je še živa, v trenutku smrti mora biti z glavo obrnjena proti Meki, zaklati pa jo sme le verni musliman.
Suvereni malteški viteški red predstavlja četrti najstarejši cerkveni in najstarejši križarski red. Poslanstvo malteških vitezov je predvsem v skrbi za bolnike in romarje. V zadnjem obdobju je prišlo tudi do menjave vodstva v redu in več o tem v oddaji, ki jo je pripravil Marko Rozman.
Francoski pesnik in dramatik Paul Claudel je nekoč dejal, da je Fatima največji verski dogodek prve polovice 20. stoletja, prekipevajoča eksplozija nadnaravnega v tem v materijo ujetem svetu. Marijina sporočila otrokom pred 100 leti so po mnenju mnogih aktualna tudi danes. Nekateri celo menijo, da človeštvo čaka tretja svetovna vojna, če se ljudje ne spreobrnejo. Ob stoletnici prikazovanj v Fatimi razmišljamo o tem kakšen pomen imajo ti dogodki za 21. stoletje. Gost: p. mag. Branko Cestnik.
Neveljaven email naslov