Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V Umagu so v teh dneh zaključili z dopolnilnim poukom slovenskega jezika. Letos je potekal v dveh skupinah in sicer za mlajše, ki nameravajo nadaljevati šolanje v Sloveniji in za odrasle, ki se slovenščine učijo bodisi zaradi dela bodisi iz preproste želje po znanju našega jezika. Na slovesni podelitvi potrdil o uspešnem zaključku pouka je bila Barbara Kampos.
38 epizod
Portal »Slovenci v sosednjih državah« je stičišče aktualnih informacij o življenju in delovanju pripadnikov slovenskih manjšin in njihovih organizacij v sosednjih državah. Namenjen je Slovencem v Italiji, Avstriji, na Madžarskem in na Hrvaškem, ki lahko na enem mestu dobijo vpogled v pestro dogajanje na najrazličnejših področjih njihovega življenja, delovanja in ustvarjanja. Obenem so prav oni osrednji ustvarjalci vsebin. Portal je tudi prostor, kjer lahko svoje rojake, ki živijo izven državnih meja in v svojem specifičnem geografskem okolju ohranjajo slovenski jezik in kulturo, dobro spoznajo tudi uporabniki, ki živijo v Sloveniji. Portal je okno v svet, ki prispeva k širitvi enotnega kulturnega prostora ter vedenju in zavedanju, da Slovenci v sosednjih državah so! In da živijo ustvarjalno, polno in aktivno življenje.
V Umagu so v teh dneh zaključili z dopolnilnim poukom slovenskega jezika. Letos je potekal v dveh skupinah in sicer za mlajše, ki nameravajo nadaljevati šolanje v Sloveniji in za odrasle, ki se slovenščine učijo bodisi zaradi dela bodisi iz preproste želje po znanju našega jezika. Na slovesni podelitvi potrdil o uspešnem zaključku pouka je bila Barbara Kampos.
V večini slovenskih kulturnih društvih na Hrvaškem so v teh dneh podelili spričevala udeležencem dopolnilnega pouka slovenskega jezika. V Umagu se je pred časom sestal Odbor za razvoj slovenskega jezika na Hrvaškem, na katerem so sprejeli pomembne smernice za učenje slovenščine na območju Umaga, Novigrada in Buj.
Slovensko kulturno društvo Oljka iz Poreča praznuje deset let delovanja. Rojstni dan so obeležili s svečanostjo, ko jo pripravili v prostorih Istrske zbornice, ki je bila društvu začasni dom skoraj celo desetletje. Na prireditvi so prejeli najlepše darilo – končno svoje prostore. V Poreču je bila Barbara Kampos.
Predstavniki slovenskih športnikov izven meja naše domovine so v Ljubljani predstavili dosežke v iztekajočem se letu. Za Slovence v Italiji, Avstiji in na Madžarskem je šport lepa priložnost za ohranjanje slovenske identitete, velik poudarek dajejo jezikovni komponenti. Združenje
Morje v Tržaškem zalivu bo 9. oktobra gostilo 48. jadralno regato Barkovljanka. To je prireditev, namenjena vsem ljubiteljem morja in jadranja, ki pa je v zadnjih postala tudi odmeven družaben dogodek. "Barkovljanka" v tednu pred regato vključujejo bogato kulinarično ponudbo, tekmovanja kuharskih mojstrov, regato optimistov za 400 mladih jadralcev, prikaze veslanja, kajtanja, supanja, plavanja in koncerte. Številna slovenska društva in ustanove so letos pripravila Slovenski pozdrav Barkovljanki
Najmlajše slovensko kulturno društvo na Hrvaškem – Ajda iz Umaga je praznovalo pet let delovanja. V kratkem času so naredili kar nekaj velikih korakov, predvsem pa so se v svojem okolju utrdili kot prepoznaven povezovalec pripadnikov slovenske narodne skupnosti, ki je širši javnosti preko svojega delovanja uspelo približati slovensko kulturo in slovenski jezik. Praznovali so s svečanim koncertom Vokalne skupine Ajda in v družbi pevcev Slovenskega kulturnega društva Triglav iz Splita. Peti rojstni dan je pomembna prelomnica v delovanju društva. Zato so ga v Ajdi proslavili skupaj s svojimi prijatelji – člani domačega društva, predstavniki drugih slovenskih društev v hrvaški Istri ter številnimi podporniki iz domačega mesta in matične domovine. Predsednica tega najmlajšega slovenskega kulturnega društva na Hrvaškem, Danica Bojkovič je na prehojenih prvih pet let ponosna.
Pred dnevi so se v Ilirski Bistrici srečali učenci 3. razreda tamkajšnje osnovne šole Dragotina Ketteja in učenci dopolnilnega pouka slovenskega jezika iz Pulja. Druženje v šolskih klopeh in kasneje ob sprehodu po mestu sta organizirali učiteljici Vida Srdoč in Nevica Iskra. Neposredni stiki so tisti, ki še bolj povezujejo, sta prepričani pobudnici tkanja čezmejnih vezi med osnovnošolci. Tokrat nista sodelovali prvič. Stike med otroki vzpodbujata že vrsto let.
Srednje šole v Gorici s slovenskim učnim jezikom v letošnjem letu obiskuje nekaj manj kot 300 učencev. Vpisi za prihodnje šolske leto kažejo, da bo šolske klopi zasedlo približno enako število dijakov. Zamejske šole poleg maloštevilnih razredov odlikuje tudi večkulturnost. V zadnjih letih jih ne obiskujejo le dijaki iz slovensko-italijanskih ali povsem italijanskih družin temveč tudi drugih narodnosti. Podatke je zbrala Nataša Uršič.
Velikonočni prazniki so bili tudi za naše rojake v Splitu posebna priložnost, ko se po stari navadi zberejo, obnovijo ustvarjalni čas od septembra do pomladi in utrdijo pot do izteka delovnega leta. Več o tem, kaj vse so v društvu, ki je še posebej ponosno na mladi rod, že naredilo in kakšne načrte še imajo v tem letu, je Ljubi Sušanj za Radio Koper povedala Vera Hrga iz SKD Trigav Split.
Učence tretjega razreda Osnovne šole Dragotina Ketteja iz Ilirske Bistrice so obsikali učenci dopolnilnega pouka slovenskega jezika iz Pulja. Skupaj so sedli v šolske klopi, medsebojne vazi pa so tkali tudi ob druženju na sprehodu skozi mesto.
Mačkolje, kraj v občini Dolina na tržaškem krasu, so bile od nekdaj znane po češnjah. Vsako leto konec maja, že več kot 50 let, tam priredijo tradicionalni praznik češenj. A domačih češenj je na njem iz leta v leto manj. Družbene razmere so eden od krivcev za to, da so v Mačkoljah gojenje češnjevih dreves z leti postopno opuščali. In tako so iz kraja izginjali češnjevi cvetovi. Na pomlad zacveti le še kakšno posamezno drevo. Slovensko prosvetno društvo Mačkolje je v želji, da bi ponovno oživili gojenje češnjevih dreves, pripravilo pobudo, ki so jo poimenovali Mačkolje – vas češenj. Pridružili so se jim tudi čebelarji Društva slovenskih čebelarjev Trst, ponovno zasaditev teh sadnih dreves je podprla tudi občina Dolina. Slovensko prosvetno društvo Mačkolje vsaki družini oziroma vsaki hiši v vasi podarja sadiko češnje. V upanju, da se bodo te dobro prijele in da bo pogled na Mačkolje prihodnjo pomald spet tako kot nekoč, obarvan v nežne barve češnjevih cvetov. Foto: Aljoša Novak
V zadnjih decembrskih dneh so v Lovranu slovesno obeležili 10 let delovanja tamkajšnjega Slovenskega kulturno-prosvetnega društva Snežnik. V galeriji Laurus so na ogled postavili ročna dela, ki so jih skozi desetletje izdelale članice kreativne delavnice, v goste so povabili Slovence, ki živijo na drugih koncih Hrvaške in Slovence iz matične domovine. Nad odzivom so bili navdušeni. O prerezu desetletja se je s članicami in člani društva Snežnik pogovarjala Barbara Kampos.
Slovenski športniki iz sosednjih držav so predstavili doseženo v letošnjem v letošnjem letu. po uspehih prednjačijo Slovenci v Italiji in na avstrijskem Koroškem, v Porabju je zaradi manjšega števila športnikov, uspehov manj. Reportažo je pripravil Primož Čepar.
Mobilnost dijakov in študentov postaja ena najpogostejših oblik mednarodnega sodelovanja na področju šolstva. Izmenjava znanj in idej ter povezovanje s tujimi učenci predstavlja pozitivno in koristno izkušnjo. Ko pa se za šolanje v tujini odločijo zamejski dijaki, lahko tujino predstavlja tudi Ljubljana. V okviru programa Slovenskega izobraževalnega konzorcija, ki mu na kratko pravimo Slovik, se je letos tja odpravilo šest dijakinj in en dijak iz Trsta in stare Gorice. Na Ekonomski gimnaziji na Roški in v Dijaškem domu Ivana Cankarja jih je obiskala Kaja Šašek.
V Hrvaški Istri ta teden potekajo že tradicionalni Dnevi slovenske kulture. Pred osmimi leti so vzniknili v Pulju, zadnja tri leta pa, na pobudo Slovenskega kulturnega društva Ajda iz Umaga, potekajo v vseh istrskih mestih, kjer domujejo slovenska kulturna društva
Nova številka Sopotij-glasila slovenske skupnosti na Reki in v Panonsko goranski županiji prinaša veliko zanimivih člankov o delu in življenju naših rojakov. Pisanje smo povezali z letošnjimi načrti in prosili predsednika Slovenskega kulturnega društva Bazovica Reka- Zvonimirja Stipetiča, da nam jih opiše. Z njim se je pogovarjala Ljuba Sušanj.
Predsavljamo vam in vas vabimo na prireditev, ki jo pripravljata Radio Koper in ORF - slovenski program iz Celovca. Druženje glasbenikov, ki imajo radi domačo glasbo, bo to soboto, 24. okotobra, ob 19.00, v Svetem Antonu pri Kopru. Kdo so domači nastopajoči in kdo gostje, ki k nam iz Avstrije prinašajo svojo koroško in štajersko ljudsko pesem? Prisluhnite oddaji. Pripravila jo je Smilja Baranja.
Konec oktobra bo Društvo porabska mladina upihnilo prvo »uradno« svečko na torti. V letu dni so mladi Porabci, v društvu je trenutno štirideset članov, z velikimi koraki prehodili pomembno pot povezovanja mladih Slovencev v Porabju, povezovanja z mladimi rojaki iz Slovenije in mladimi Slovenci iz sosednjih držav. Predvsem pa smelo korakajo proti zastavljenemu cilju – ohranjanju slovenskega jezika in identitete. S predsednico Društva porabska mladina, Martino Zakocs se je pogovarjala Barbara Kampos.
Na zadnji junijski dan smo naš portal "Slovenci v sosednjih državah" predstavljali na Radiu Trst A. Gostili so nas ustvarjalci poletne oddaje Morski Val: Valentina Sancin, Jernej Šček in urednik Ivo Tull.
Neveljaven email naslov