Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V Sobotnem branju bomo znova prelistali delo Prevarana Slovenija radijskega kolega Mateja Šurca, ki je prejel nagrado čuvaj/watchdog društva novinarjev Slovenije za izjemne novinarske dosežke v letu 2015. Kot so zapisali v obrazložitvi nagrade, gre za vrhunsko novinarsko preiskovalno delo, ki se nanaša na več kot deset tisoč (večinoma) tajnih dokumentov in več kot sto intervjujev oz. pričevanj, ki jih je opravil tudi z najbolj tajnimi viri. Tovrstne novinarske preiskave so tudi v resnici nevarne, saj se v izsledkih zelo približajo policijski in kriminalistični preiskavi. Njegovo preiskovalno novinarsko delo je že od začetkov brezkompromisno, ukvarja se z najbolj skritimi in zavrženimi dejanji vplivnih posameznikov. Šurc razkriva nevralgične točke družbe, njegovi izsledki pretresajo javnost in vplivajo na njeno mnenje, še piše v obrazložitvi porota za izbor edinih nagrad s področja novinarstva v Sloveniji, ki jih podeljuje novinarska skupnost.
Med aprilom 1990, ko so pri nas potekale prve večstrankarske volitve po drugi svetovni vojni, in decembrom 1992, ko smo volivci izbirali poslance prvega Državnega zbora v novi, samostojni državi, je bil odločilni čas za slovensko osamosvojitev. Politična enotnost, ki smo jo takrat pokazali Slovenci, je tudi danes, 25 let pozneje, lahko v ponos in tudi navdih, a to še ne pomeni, da je bilo v tistem času vse lepo in prav. Eno izmed medosamosvojitvenih zgodb, ki so gotovo globoko problematične, že dolgo raziskuje radijski novinar Matej Šurc. Skupaj z Blažem Zgago je tako že pred leti vznemiril našo javnost z razkrivanjem nelegalne trgovine z orožjem, ki se je odvijala natanko v času slovenske osamosvojitve in v prvih letih po njej. Knjižna trilogija obeh novinarjev V imenu države je – prav tako pri založbi Sanje – v začetku tega leta dobila še svoje dopolnilo, knjigo Prevarana Slovenija, Domoljubje zapisano z ničlami.
820 epizod
Oddaja je namenjena pogovoru z enim, po navadi pa z dvema sogovornikoma, in sicer o temi, ki je tako ali drugače povezana z literaturo. Največkrat je izhodišče pogovora konkretna knjiga - leposlovna, poljudno-znanstvena ali strokovna - ob kateri nato obravnavamo širšo temo ali problematiko. Ker skuša oddaja slediti sočasnemu dogajanju na literarnem prizorišču, so njeni gostje pogosto tudi aktualni nagrajenci. Takrat sta v njenem središču konkretni avtor in njegov ustvarjalni opus. Oddaja Sobotno branje govori o knjigah na drugačen način. Kakšen? Poslušajte jo.
V Sobotnem branju bomo znova prelistali delo Prevarana Slovenija radijskega kolega Mateja Šurca, ki je prejel nagrado čuvaj/watchdog društva novinarjev Slovenije za izjemne novinarske dosežke v letu 2015. Kot so zapisali v obrazložitvi nagrade, gre za vrhunsko novinarsko preiskovalno delo, ki se nanaša na več kot deset tisoč (večinoma) tajnih dokumentov in več kot sto intervjujev oz. pričevanj, ki jih je opravil tudi z najbolj tajnimi viri. Tovrstne novinarske preiskave so tudi v resnici nevarne, saj se v izsledkih zelo približajo policijski in kriminalistični preiskavi. Njegovo preiskovalno novinarsko delo je že od začetkov brezkompromisno, ukvarja se z najbolj skritimi in zavrženimi dejanji vplivnih posameznikov. Šurc razkriva nevralgične točke družbe, njegovi izsledki pretresajo javnost in vplivajo na njeno mnenje, še piše v obrazložitvi porota za izbor edinih nagrad s področja novinarstva v Sloveniji, ki jih podeljuje novinarska skupnost.
Med aprilom 1990, ko so pri nas potekale prve večstrankarske volitve po drugi svetovni vojni, in decembrom 1992, ko smo volivci izbirali poslance prvega Državnega zbora v novi, samostojni državi, je bil odločilni čas za slovensko osamosvojitev. Politična enotnost, ki smo jo takrat pokazali Slovenci, je tudi danes, 25 let pozneje, lahko v ponos in tudi navdih, a to še ne pomeni, da je bilo v tistem času vse lepo in prav. Eno izmed medosamosvojitvenih zgodb, ki so gotovo globoko problematične, že dolgo raziskuje radijski novinar Matej Šurc. Skupaj z Blažem Zgago je tako že pred leti vznemiril našo javnost z razkrivanjem nelegalne trgovine z orožjem, ki se je odvijala natanko v času slovenske osamosvojitve in v prvih letih po njej. Knjižna trilogija obeh novinarjev V imenu države je – prav tako pri založbi Sanje – v začetku tega leta dobila še svoje dopolnilo, knjigo Prevarana Slovenija, Domoljubje zapisano z ničlami.
Potopis po Latinski Ameriki, ki zavestno noče eksotizirati ali romantizirati krajev in ljudi, ki se s slovenskega vidika zdijo precej oddaljeni
Pisateljica Anja Mugerli je letos prejela nagrado kresnik za svoj roman Pričakovanja. Na knjižnih policah pa je že njena nova knjiga – zbirka kratih zgodb Plagiat, ki je izšla pri založbi Miš. Mugerli nas popelje v svet ženske intime skozi pester izbor ženskih odnosov v različnih življenjskih obdobjih. Sestra, hči, svakinja, vdova, stanodajalka, najboljša prijateljica. Z njimi izrisuje predanost, bližino, zaupanje, pa tudi osamljenost, nerazumevanje, zavist in predvsem izgubo. Z avtorico se je o njeni najnovejši izdaji in ustvarjanju nasploh pogovarjala Urška Henigman.
Roman sodobnega norveškega pisatelja, ki v marsičem spominja na potopis, se navsezadnje bere kot nekakšna meditacijo o nikoli razrešljivem razmerju med mirovanjem in gibanjem, med tesnobo, ki jo zbuja zlata kletka doma, in tesnobo, ki jo zbuja cesta, ki ne pozna konca
Nova znanstvena spoznanja ne odpirajo le vrat v lepšo prihodnost, ampak lahko v temelju zamajejo ustaljene predstave življenju, svetu in našem položaju v njem
Potujoče gledališče marsikdo ocenjuje za enega najboljših hrvaških romanov tega stoletja. Obsežna družinska saga izpod peresa Zorana Ferića sledi njegovim prednikom do samega začetka 20. stoletja, nato pa njihove velikokrat tragične zgodbe s polno črnega humorja pred nami razgrinja vse do devetdesetih let, ko v pripoved že dodobra vstopi tudi pisatelj sam. Če je Ferićev roman, ki je v prevodu Mateje Komel Snoj nedavno izšel pri založbi Beletrina, zanimiv že zaradi živega in zabavnega zarisovanja najrazličnejših človeških usod, pa verjetno lahko v našem prostoru še bolj odzvanja, ker smo si velik del zgodovine 20. stoletja, v kateri se odvijajo te zgodbe, delili s svojo južno sosedo. Roman Potujoče gledališče je za tokratno Sobotno branje pomagala predstaviti urednica Tina Vrščaj. Oddajo je pripravila Alja Zore.
Roman, v katerem tanzanijsko-britanskega nobelovca zanima, kakšni so bili prvi destabilizirajoči učinki evropskega kolonialnega osvajanja na tradicionalne družbe, kakršne so okoli leta 1900 še obstajale v vzhodni Afriki
V političnem potopisu Ob jarkih: potovanje čez Vzhodno Evropo do Isfahana, nas nemški novinar in pisatelj iranskega rodu Navid Kermani popelje po znanih in neznanih krajih tega velikokrat spregledanega območja naše celine, polnega nelahke zgodovinske dediščine, vojn, premeščanja meja, selitve etnij in spreminjanja političnoekonomskih sistemov. V pogovoru z ljudmi najrazličnejših nacionalnosti, poklicev in družbenih slojev pisatelj prevprašuje svoje ideje o Evropi in njenih vrednotah, o mejah in multikuturnosti, o nacionalnih državah, političnih ureditvah in zgodovinskih procesih ter s tem pred nami zarisuje kompleksno in večplastno sliko življenja na teh področjih, ki so bila - razen njegovega rojstnega Irana - v prejšnjem stoletju del vzhodnega bloka, zdaj pa se tam nahaja kopica samostojnih držav, ki se bolj ali manj uspešno uveljavljajo v današnjem svetu in se - velikokrat v slabih ekonomskih okoliščinah - spoprijemajo s svojo neenoznačno zgodovinsko dediščino. Politični potopis, ki je nedavno izšel pri založbi Goga, nam je za tokratno Sobotno branje pomagala predstaviti prevajalka dela Tanja Petrič. Oddajo je pripravila Alja Zore.
Nov, intriganten prispevek v bogato zakladnico slovenskega pisanja o gorah, plezanju in alpinizmu
Znamenita vesoljska saga, v kateri človeštvo naseljuje celotno galaksijo, a galaktičnemu cesarstvu grozi neizbežni propad.
Avtobiografski roman o odraščanju v socialistični Albaniji in kasnejši tranziciji premišljuje pojmovanje svobode v obeh velikih družbeno-ekonomskih sistemih 20. stoletja
Zbrane pesmi enega najbolj samosvojih, unikatnih pesnikov slovenske sodobnosti
V aprilu je minilo deset let od smrti kolumbijskega pisatelja Gabriela Garcíe Márqueza. Njegovo najbolj znano delo, znameniti roman Sto let samote, ki je izšel leta 1967, je bil doslej prodan v več kot 10 milijonih izvodov. Márquez, lavreat številnih literarnih nagrad, je leta 1982 prejel tudi Nobelovo nagrado za literaturo. Lani sta pisateljeva sinova posthumno izdala njegovo delo Avgusta se vidiva, čeprav je pisatelj pred smrtjo želel, da to delo uničijo. Pred kratkim je bila ta dolgo pričakovana novela izdana tudi v slovenščini.
V prvencu poljske nobelovke se nenavadna trojica odpravi na še bolj nenavadno pot
Drugi del znamenite, s prestižnim bookerjem nagrajene trilogije zgodovinskih romanov, umeščenih na angleški dvor za časa vladavine Henrika VIII.
Številni so dogodki, ki lahko življenje presekajo na pol ali temeljito spremenijo njegov nadaljnji potek. Britansko-ameriškega pisatelja indijskih korenin Salmana Rushdieja je zaznamovalo vsaj dvoje takih usodnih dogodkov. Homeinijeva fatva pred dobrimi tremi desetletji zaradi romana Satanski stihi, ki jih je izdal leta 1988, ter poizkus atentata pred slabima dvema letoma. O tem napadu, ki ga je skoraj stal življenja, pa o zdravljenju in premagovanju strahu ter o svobodi govora in svojem zasebnem življenju je Rushdie zdaj napisal knjigo Nož: Premišljevanja po poskusu umora. V slovenskem prevodu je knjiga izšla sočasno z angleškim originalom.
»Ta knjiga pripoveduje zgodbo o zadnji evropski meji. Tam se, kot je to pri mejah, stikajo in razhajajo Bolgarija, Grčija in Turčija. To je tudi mesto, kjer se začne nekaj podobnega Evropi in konča nekaj, kar ni povsem Azija.«
Zbirka esejev, v katerih ruska pisateljica pretresa vprašanja, povezana z literaturo ter individualnim in kolektivnim spominom, pa tudi aktualne družbenopolitične razmere ter etične dileme, ki jih je pred Ruse postavila vojna v Ukrajini
Roman iz 30. let 20. stoletja, v katerem nemški antifašistični pisatelj pripoveduje zgodbo o kolikor častihlepnem toliko neskrupuloznem gledališkem igralcu, da bi pokazal, kako in zakaj se ljudje, ki sami niso nujno goreči nacisti, navsezadnje podredijo Hitlerjevi oblasti
Stripovski prvenec, ki svet ljudi z roba družbe ekspresivno prikazuje s pomočjo risbe v oglju
Neveljaven email naslov