Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ko se zgodi življenje
Samo Rugelj je človek, ki rad in veliko piše. Je publicist, urednik in založnik. Čeprav pravi, da se vse njegovo življenje bolj ali manj vrti okoli pisanja, pa ni samoumevno, da je zdaj pred nami njegovo prvo leposlovno delo – roman z naslovom Resnica ima tvoje oči. V njem glavnega junaka, elektroinženirja Miha Premrla, ujamemo pred pomembno življenjsko prelomnico – tik pred upokojitvijo. V novem življenjskem obdobju bo imel več časa zase in za svoje načrte ter neizpolnjene želje, si misli. Vendar ima zanj, kot pravi Samo Rugelj, življenje drugačne načrte. Zgodi se tragedija, ki se z glavnim junakom in njegovimi bližnjimi usodno in kruto poigra.
817 epizod
Oddaja je namenjena pogovoru z enim, po navadi pa z dvema sogovornikoma, in sicer o temi, ki je tako ali drugače povezana z literaturo. Največkrat je izhodišče pogovora konkretna knjiga - leposlovna, poljudno-znanstvena ali strokovna - ob kateri nato obravnavamo širšo temo ali problematiko. Ker skuša oddaja slediti sočasnemu dogajanju na literarnem prizorišču, so njeni gostje pogosto tudi aktualni nagrajenci. Takrat sta v njenem središču konkretni avtor in njegov ustvarjalni opus. Oddaja Sobotno branje govori o knjigah na drugačen način. Kakšen? Poslušajte jo.
Ko se zgodi življenje
Samo Rugelj je človek, ki rad in veliko piše. Je publicist, urednik in založnik. Čeprav pravi, da se vse njegovo življenje bolj ali manj vrti okoli pisanja, pa ni samoumevno, da je zdaj pred nami njegovo prvo leposlovno delo – roman z naslovom Resnica ima tvoje oči. V njem glavnega junaka, elektroinženirja Miha Premrla, ujamemo pred pomembno življenjsko prelomnico – tik pred upokojitvijo. V novem življenjskem obdobju bo imel več časa zase in za svoje načrte ter neizpolnjene želje, si misli. Vendar ima zanj, kot pravi Samo Rugelj, življenje drugačne načrte. Zgodi se tragedija, ki se z glavnim junakom in njegovimi bližnjimi usodno in kruto poigra.
Dela priljubljenega britanskega pisatelja in scenarista Iana McEwana tudi slovenski bralci dobro poznajo, saj imamo preveden dobršen del njegovega romanesknega opusa. To poletje pa smo dočakali tudi njegov prvenec Cementni vrt iz leta 1978. V njem McEwan pripoveduje zgodbo o družini, v kateri najprej umre oče, kmalu potem pa še mama. Da bi se izognili rejništvu, štirje odraščajoči otroci prikrijejo njeno smrt in jo pokopljejo kar v kleti ter skušajo normalno živeti naprej. A breme, ki so si ga naložili, je preveliko. »Njihovo na videz brezskrbno poletje začne razpadati pod težo naraščajoče duševne stiske in disfunkcionalnih osebnih odnosov – tako kot razpada cementni sarkofag v kleti,« so zapisali pri Cankarjevi založbi, pri kateri je roman izšel. Prevedla ga je Miriam Drev, ki jo je pred mikrofon povabila Barbara Belehar Drnovšek.
Francoski pisatelj Marcel Proust velja ob Franzu Kafki in Jamesu Joyceu za enega utemeljiteljev književnosti dvajsetega stoletja, za začetnika moderne proze. Tako vsaj nas učijo v srednješolskih klopeh. Toda kaj to pravzaprav pomeni? Na kakšen način Proust vidi posameznika – tako v njegovi intimi kakor v širšem socialnem miljeju –, da navsezadnje smemo reči: da, Proust ima prav; način, kako piše o človeku, se resnično prilega tisti strukturi občutenja sveta, ki je značilna za dvajseto, nemara pa tudi še za enaindvajseto stoletje? – Odgovor na to vprašanje smo v tokratnem Sobotnem branju iskali ob listanju po sveže prevedenem Proustovem prvencu, kratkoprozni zbirki Radosti in dnevi. Gostja pred mikrofonom je bila pisateljica, prevajalka in predavateljica francoske književnosti na ljubljanski Filozofski fakulteti, Katarina Marinčič. Oddajo je pripravil Goran Dekleva. foto: Goran Dekleva
Kaj bi storili, če bi lahko videli svojo prihodnost? Bi si upali pogledati ali bi raje ostali v senci nevednosti? Jaka Tomc se v svojem zadnjem delu z naslovom 720 utripov srca poigra s časom. Primer žanrske literature, ki v svojem izvoru ponuja več kot le sprejemanje dejstva, da je realnost največja. Pa je res taka, kot jo dojema običajen slehernik, ali obstaja tudi vzporedna resničnost? Na to skuša odgovoriti junak, ki hazardira s svojim konceptom dojemanja in pravi: “Življenje je ruska ruleta. Nenehno pritiskamo na sprožilec in sploh ne razmišljamo, da je v pištoli naboj. Ta pa čaka vsakega. Morda jutri, morda čez polovico večnosti.“ Kriminalni roman 720 utripov srca je prebrala Tadeja Bizilj.
Leta 1613 je japonski šogun, tedaj de facto vladar dežele vzhajajočega sonca, v Evropo poslal diplomatsko misijo, ki jo je vodil samuraj Rokuemon Hasekura. Japonski odposlanci so bili na poti dolgih sedem let, prepotovali so dva oceana, stopili so pred obličji španskega kralja v Madridu in papeža v Rimu – a vse zaman. Dogovora o neposredni trgovini med Japonsko in Španijo niso podpisali in vprašanje svobodnega delovanja katoliških misijonarjev na Japonskem je ostalo nerešeno. To so suha dejstva, ki jih je zabeležila zgodovina. Japonski pisatelj Shusaku Endo pa v romanu Samuraj za temi dejstvi odkriva druga vprašanja – vprašanja posameznikove vere, dolžnosti in zvestobe pa tudi slepe sile zgodovine, spričo katere je Hasekura popolnoma nemočen. Do kakšnih odgovorov se je Endo dokopal, smo preverjali v tokratnem Sobotnem branju. Gost pred mikrofonom je bil Iztok Ilc, ki je Endovega Samuraja v slovenščino prevedel iz japonskega jezika. Oddajo je pripravil Goran Dekleva. foto: Goran Dekleva
Daljna morja in samotni otoki so bili od nekdaj idealno okolje, ki je napajalo domišljijo in zgodbe o neverjetnih pustolovščinah. Najbolj posebni med otoki so seveda tisti, ki skrivajo zakopane zaklade. Švicarski pisatelj Alex Capus se v svojem romanu Popotovanja v soju zvezd, ki je izšel pri Mladinski knjigi, odpravi po sledi takega skritega zaklada. Le da ne išče zlata, ampak čisto pravi otok zakladov. Otok, ki ga je ustvaril škotski pisatelj Robert Louis Stevenson v svojem najbolj znanem romanu, ima nemara svoje povsem realne koordinate. Do njih se skušajo Popotovanja v soju zvezd dokopati s pomočjo Stevensonove življenjske zgodbe. Oddajo je pripravila Nina Slaček.
Romaneskni prvenec romunske avtorice Aglaje Veteranyi z naslovom Zakaj se otrok v polenti kuha je ob izidu pred skoraj dvema desetletjema izzval veliko literarno presenečenje. Pisateljica v tem avtobiografskem romanu, kot so zapisali pri založbi Modrijan: »skicira tragikomične prizore iz življenja romunske cirkuške družine, ki je v upanju na boljše življenje zbežala na Zahod in se tam nepopravljivo razbila. Zgodbo s perspektive otroka razgrinja brezimna pripovedovalka, ki otroštvo preživlja med barvitim svetom cirkuškega življenja ter zunanjim svetom krute realnosti, ki cirkusante poriva na obrobje«. Prevajalsko delo je opravila Kristina Jurkovič, v Sobotnem branju pa se je Barbara Belehar Drnovšek pogovarjala z Lidijo Dimkovski, makedonsko-slovensko pesnico, esejistko in avtorico spremne besede romana.
Francis Scott Fitzgerald se je v kanon svetovne književnosti vpisal z romanom Veliki Gatsby, živahno izrisanim portretom deziluzionirane in dekadentne generacije mladih, lepih in bogatih Američanov v letih po prvi svetovni vojni. Toda številni literarni zgodovinarji opozarjajo, da je Gatsbyja dobro brati skupaj s kratko zgodbo Mladi bogataš, v kateri Fitzgerald še nekoliko poglobi svojo psihološko študijo o vplivu neznanskega bogastva na človekov značaj. Bogataši so namreč, kakor pripominja Fitzgerald na uvodnih straneh svoje zgodbe, mehki tam, kjer smo navadni ljudje trdi, in cinični tam, kjer smo mi zaupljivi. Bogati so, skratka, drugačni. Niso pa nujno srečnejši. Zakaj ne, smo preverjali v tokratnem Sobotnem branju. Gostja pred mikrofonom je bila prevajalka Maja Novak, ki je Mladega bogataša za založbo Modrijan prevedla v slovenščino. Oddajo je pripravil Goran Dekleva. foto: Goran Dekleva
Ameriški zgodovinar Timothy Snyder, izreden poznavalec novejše zgodovine vzhodne in srednje Evrope, je svoje jedrnato in lucidno besedilo O tiranji napisal ob izvolitvi aktualnega ameriškega predsednika. Svoje bogato poznavanje okoliščin in ravnanj, ki tiranskim, avtoritarnim sistemom omogočijo, da na široko razprostrejo svoja krila nad celotno družbo, je prelil v neke vrste priročnik za aktivno državljanstvo. V njem Izpostavlja tiste ključne drže oziroma ravnanja posameznikov, ki tovrstnim ambicijam najbolj zanesljivo pristrižejo peruti. Knjigo O tiraniji: Dvajset stvari, ki smo se jih naučili iz dvajsetega stoletja, ki je v slovenskem prevodu izšla pri založbi Totaliteta, smo predstavili v oddaji Sobotno branje, ki jo je pripravila Nina Slaček.
Turški nobelovec Orhan Pamuk nas v svojem desetem romanu z naslovom Rdečelaska popelje v Istanbul. Ta je bil v osemdesetih letih prejšnjega stoletja, ko se začne zgodba seveda povsem drugačen kot danes. Pripoveduje zgodbo o vajencu Cemu in njegovem mojstru Mahmutu, ki v predmestju kopljeta vodnjak. Težaško delo preseka nepričakovan dogodek, ki osrednjega junaka močno zaznamuje. Pamuk presprašuje odnose med očeti in sinovi. Pri tem so izvir starodavni Sofoklesovi in Firduzijevi miti o očetu in sinomoru ter incestu. Dotakne se svojih nekaterih že znanih idej o državi, avtoritarnosti, svobodomiselnosti… Roman smo po zaslugi Erne Pačnik Felek v slovenščino dobili le leto po izdaji izvirnika – celo pred angleškim prevodom. Izšel je pri založbi Sanje. Sobotno branje je pripravila Barbara Belehar Drnovšek.
»Nisem se kaj dosti spoznal na pse. Nikoli nisem imel kužka, niti si ga nisem želel, vendar sem prepoznal, da je ta pes nekaj posebnega. Zdelo se je, ko da premore nekakšen notranji mir, kakor da bi bil poučen o vsem mogočem,« pripoveduje švedski pustolovec Mikael Lindnord v knjigi Artur - pes, ki je prečkal džunglo, da bi našel dom. Tokrat govorimo o srečanju pustolovca s potepuškim psom in usodnem prepletu njunih življenjskih poti.
Jonathan Franzen je z odmevnima, kritiško hvaljenima in množično branima romanoma Popravki in Svoboda v zadnjih 15 letih obveljal za bržčas najpomembnejšega, najvitalnejšega ameriškega romanopisca 21. stoletja. Poznavalci trdijo, da je z obema besediloma bolje kot kdorkoli drug znal ujeti duha časa, ki ga živimo, in prek intimnih, psihološko pretanjeno izrisanih družinskih portretov nazadnje naslikati veliko fresko dobe, ko se je ameriški imperij zlagoma začel nagibati v propad. Ko torej na naše knjižne police prihaja slovenski prevod njegovega najnovejšega, dve leti starega romana, Čistost, se seveda postavlja vprašanje, ali pisatelj še ohranja formo? Še bolj zanimivo vprašanje pa seveda je, s kakšnega gledišča nam tokrat odpira panoramski pogled na sodobni svet? – Odgovore smo iskali v tokratnem Sobotnem branju. Gostja pred mikrofonom je bila filozofinja in novinarka dr. Jela Krečič. Oddajo je pripravil Goran Dekleva. foto: Goran Dekleva
Elena Ferrante je skrivnostna italijanska pisateljica, ki piše pod psevdonimom in svojo identiteto skrbno skriva pred javnostjo. Gre za avtorico, ki je ustvarila svetovni fenomen imenovan ferrantemanija in se uvršča med najbolj brane avtorice na svetu. V oddaji Sobotno branje bomo predstavili njeno knjigo z naslovom Genialna prijateljica, ki predstavlja prvi del tetralogije imenovane tudi Neapeljski cikel in je v prevodu Anite Jadrič izšla pri založbi Mladinska knjiga. Zgodba o nenavadnem prijateljstvu dveh deklet, njunem otroštvu in mladosti v petdesetih letih prejšnjega stoletja v predmestju Neaplja je navdušila na milijone bralk in bralcev. O Eleni Ferrante in njenem delu Genialna prijateljica smo se pogovarjali s prevajalko Anito Jadrič. Foto: https://pixabay.com/
Vsak dan višje temperature že napovedujejo poletje, zato vam v tokratni oddaji Sobotno branje predstavljamo prvenec mlade pisateljice Lare Paukovič Poletje v gostilni, ki je to pomlad izšel v založbi Beletrina. Zgodbo v romanu pripoveduje študentka Nastja, ki en poletni mesec preživi za šankom v srbski gostilni na obrobju Ljubljane. Tekoče berljivo delo s preprosto zgodbo in živimi dialogi predstavi negotov svet dvajset in nekajletne študentke, ki se mora prvič v življenju spoprijeti z drugo kulturo, zato se njen na predsodkih in stereotipih urejen svet nevarno zamaje. Roman, ki nesramežljivo razgalja ksenofobne, šovinistične in patriarhalne plati sodobne družbe, v kateri odrašča glavna junakinja, je prebrala Urška Henigman.
Knjiga z naslovom Lastno življenje: Srečanje z Zofko Kveder je ilustrirana biografija prve slovenske poklicne pisateljice. Namenjena je mladim. Skozi življensko zgodbo Zofke Kveder odpira pomembno vprašanje odsotnosti ženskih avtoric v našem prostoru in krepi zavedanje o pomembnosti boja za svobodo in enake možnosti. Knjiga je opremljena z ilustracijami Samire Kentrić, o njeni vsebini pa smo se pogovarjali z avtorico Manco G. Renko. Oddajo je pripravila Martina Černe.
Roman Confiteor katalonskega pisatelja Jaumeja Cabréja so tako bralci kot kritiki nemudoma sprejeli z velikim navdušenjem. Roman je spoved glavnega junaka in ljubezensko pismo obenem. Poskus, da bi pojasnil, zakaj je tak, kot je in kje koreninijo vzroki njegovega ravnanja. Korenine pa gredo globoko, zelo globoko v zgodovino. Confiteor prek usode konkretnega predmeta, dragocene violine iz 18. stoletja, mojstrsko preplete 700 let evropske zgodovine in usode cele vrste posameznikov. Preplete jih tudi dobesedno, saj se lahko kar sredi stavka znajdemo v drugi zgodbi več stoletij stran. Z bližino, ki se ustvari s temi srečanji, raziskuje Cabré nenehno vztrajanje in vračanje zla, s katerim je evropska zgodovina prepojena. Romanu Confiteor, ki je izšel v zbirki Moderni klasiki pri Cankarjevi založbi, se je v oddaji Sobotno branje posvetila Nina Slaček.
Jesper Juul priznani danski družinski terapevt in cenjen avtor knjig o vzgoji otrok, nas v svojem zadnjem delu z naslovom Agresivnost , opozori na nov – in nevaren! – tabu, ki ga je ustvarila sodobna družba. Knjiga je izšla pri založbi Mladinska knjiga, o vsebini smo se bomo pogovarjali z Ivano Gradišnik vodjo Familylab Slovenija. Foto: https://www.flickr.com/photos/mindaugasdanys/3766009204
Nemški gozdar Peter Wohlleben je pozornost širokega kroga bralcev pritegnil že s svojo prvo knjižno uspešnico Skrivno življenje dreves. Zdaj smo v slovenskem prevodu dobili še njeno naslednico, Skrivno življenje živali, ki je izšla pri založbi Narava. V njej Wohlleben niza lastna spoznanja o kompleksnem čustvenem življenju živali, do katerih je prišel prek dolgoletnega pozornega opazovanja prebivalcev gozda in domače hiše, ter jih prepleta z uvidi številnih znanstvenih raziskav. Knjigo Skrivno življenje živali je v oddaji Sobotno branje v roke vzela Nina Slaček.
»Neko sobotno popoldne meseca marca je Devi Aju vstala iz groba, potem ko je bila enaindvajset let mrtva.« Takole, z bržčas enim najbolj udarnih, presenetljivih in markantnih prvih stavkov vsega svetovnega romanopisja se začenja Lepota je pogubna, romaneskni prvenec sodobnega indonezijskega pisatelja, prvega zvezdnika tamkajšnje literature, Eke Kurniawana. In v kakšen svet nas ta nenavadno učinkoviti stavek navsezadnje spusti? O čem, drugače rečeno, govori Lepota je pogubna, ki je pred nedavnim izšla pri Cankarjevi založbi? – Preverjali smo v tokratnem Sobotnem branju. Gost pred mikrofonom je bil urednik Aljoša Harlamov. Oddajo je pripravil Goran Dekleva. foto: Goran Dekleva
»Neko sobotno popoldne meseca marca je Devi Aju vstala iz groba, potem ko je bila enaindvajset let mrtva.« Takole, z bržčas enim najbolj udarnih, presenetljivih in markantnih prvih stavkov vsega svetovnega romanopisja se začenja Lepota je pogubna, romaneskni prvenec sodobnega indonezijskega pisatelja, prvega zvezdnika tamkajšnje literature, Eke Kurniawana. In v kakšen svet nas ta nenavadno učinkoviti stavek navsezadnje spusti? O čem, drugače rečeno, govori Lepota je pogubna, ki je pred nedavnim izšla pri Cankarjevi založbi? – Preverjali smo v tokratnem Sobotnem branju. Gost pred mikrofonom je bil urednik Aljoša Harlamov. Oddajo je pripravil Goran Dekleva. foto: Goran Dekleva
V času, ko se usodno poglablja polarizacija na svetovni ravni in je razumeti, da jo nevidna taktirka vodi v smer spopada za interes globalnega imperija kapitala, se zdi najprimernejši čas za osvetlitev javnosti preveč prikritih interesnih ozadij. To ponuja knjiga Vstanimo, v suženjstvo zakleti! – Izstop iz smrtonosne igre polov in tudi nakazuje smeri možnih izstopov iz manipulacij, v katere smo vpeti. Pri tem stavi na vlogo ozaveščenih/prebujenih posameznikov in ljudskih gibanj/iniciative na raznolikih področjih človekovega bivanja. Knjiga svari pred pastmi vojne/revolucije, ki se slej ko prej izkaže za ponovitev predhodnega stanja, in vabi v evolucijski napredek sobivanja tako na svetovni kot slovenski ravni. Osnovni knjigi (Vstanimo, v suženjstvo zakleti! – Stop smrtonosni igri polov!) je priloženo poglavje o slovenski spravi z analizo, zakaj je, kljub formalni spravi, na dejanski ravni še nismo dosegli. Ta nakazuje korake do spravljive pomiritve, v kateri postane edinost v raznolikosti vir nenehnega preraščanja (družbenega napredka), in ne razlog zavračanja ali nekonstruktivnega dvobojevanja. Nakazane smeri so, glede na globalno dogajanje, nujna preventiva pred ponovitvijo za naš narod usodnih medvojnih in povojnih dogajanj. Oba zvezka (založba Sanje) sta drugi del trilogije avtorja patra Karla Gržana, ki je magister teologije in doktor znanosti s področja literarnih ved. Pri 18. letih je vstopil v red bratov kapucinov, ker je verjel v izročilo svetega Frančiška in želel svoje življenje posvetiti razdajanju revnim in nemočnim. Kot duhovnik in kaplan v več župnijah na širšem Štajerskem je odgovarjal na stiske časa in ljudi, ki so vstopili v njegovo življenje. Ukvarjal se je tudi s problematiko zasvojenosti in na Razborju pod Lisco ustanovil Don Pierinovo komuno za odvisnike in pozneje odvisnice, prvo in edino tovrstno dekliško skupnost v Sloveniji. Kot doktor literarnih znanosti je avtor številnih knjig, kot amaterski arheolog je odkril pomenljive megalitske strukture na širšem območju Slovenije, dolga leta je predano raziskoval zgodbo o Veroniki Deseniški in Frideriku. Veliko potuje po Sloveniji in predava o medčloveških odnosih, odpuščanju in o tem, kako ljubiti človeka v njegovi resničnosti. S patrom Karlom Gržanom se je o njegovih knjigah v tokratnem Sobotnem branju pogovorjala Liana Buršič
Neveljaven email naslov