Mikrobiologinja, ki se raziskovalno posveča glivam v solinah, na arktičnih ledenikih, gospodinjskih napravah in v drugih ekstremnih okoljih. Je utemeljiteljica znanstvenega področja ekstremofilnih gliv, profesorica na ljubljanski Biotehniški fakulteti.
Raziskovalna skupina za biologijo mikroorganizmov na ljubljanski Biotehniški fakulteti, ki jo vodi Nina Gunde Cimerman, je zasnovala največjo zbirko ekstremofilnih gliv na svetu. Je tudi utemeljiteljica znanstvenega področja ekstremofilnih gliv in profesorica na ljubljanski Biotehniški fakulteti. Nezaupanje, ki danes spremlja znanost, jo izjemno preseneča.
Mislila sem, da živimo v družbi, ki je relativno dobro ozaveščena in se zaveda pomena določenih ukrepov za zdravje. Eden od razlogov za nezaupanje je, da je to nova bolezen, zato so se trditve strokovnjakov spreminjale. Ljudje pričakujejo, da boš podajal neka nespremenljiva dejstva, običajno občinstvo ni seznanjeno z dvomi. In ko vidi, da se dejstva lahko spreminjajo, podvomi tudi o vsem drugem, ne samo o tistem konkretnem spoznanju. Vedno je lažje verjeti enostavnim resnicam, kjer je poudarek na tem, da verjameš, ne v tem, da razumeš. Če je treba nekaj razumeti, je to bistveno težje.
Sopotnica je Danila Hradil Kuplen, ki vas vsakokrat z drugim, bolj ali manj znanim, a vedno zgovornim gostom spremlja v (post)delovno popoldne. V ležernem ozračju, s prepletom izbranih, kratkočasnih, portretnih, glasbenih in aktualnih vsebin.
Nina Gunde Cimerman: Res imamo kaj za pokazati
29.09.2021
Mikrobiologinja, ki se raziskovalno posveča glivam v solinah, na arktičnih ledenikih, gospodinjskih napravah in v drugih ekstremnih okoljih. Je utemeljiteljica znanstvenega področja ekstremofilnih gliv, profesorica na ljubljanski Biotehniški fakulteti.
Raziskovalna skupina za biologijo mikroorganizmov na ljubljanski Biotehniški fakulteti, ki jo vodi Nina Gunde Cimerman, je zasnovala največjo zbirko ekstremofilnih gliv na svetu. Je tudi utemeljiteljica znanstvenega področja ekstremofilnih gliv in profesorica na ljubljanski Biotehniški fakulteti. Nezaupanje, ki danes spremlja znanost, jo izjemno preseneča.
Mislila sem, da živimo v družbi, ki je relativno dobro ozaveščena in se zaveda pomena določenih ukrepov za zdravje. Eden od razlogov za nezaupanje je, da je to nova bolezen, zato so se trditve strokovnjakov spreminjale. Ljudje pričakujejo, da boš podajal neka nespremenljiva dejstva, običajno občinstvo ni seznanjeno z dvomi. In ko vidi, da se dejstva lahko spreminjajo, podvomi tudi o vsem drugem, ne samo o tistem konkretnem spoznanju. Vedno je lažje verjeti enostavnim resnicam, kjer je poudarek na tem, da verjameš, ne v tem, da razumeš. Če je treba nekaj razumeti, je to bistveno težje.
Sopotnica v (post)delovno popoldne je bila Manca G. Renko, doktorica zgodovine, urednica AirBeletrine, umetniška vodja festivala Fabula, publicistka in avtorica
Klemen Košir, poznavalec hrane in družbe, kuharski samouk in kulinarični raziskovalec, založnik in publicist, avtor Najlepše slovenske knjige tri leta zapored.
Tina Bregant, pediatrinja z doktoratom iz nevroznanosti, specializantka fizikalne in rehabilitacijske medicine, zaposlena na URI Soča, predavateljica na Pedagoški in Medicinski fakulteti, dejavna pri združenju Mladi zdravniki, vodja Familylabovih seminarjev je bila sopotnica.
Dragan Petrovec, raziskovalec na Inštitutu za kriminologijo, redni profesor na ljubljanski Pravni fakulteti, publicist, sopotnik v (post)delovno popoldne.
Matjaž Konvalinka, univerzitetni profesor matematike in koordinator LGBT skupnosti na ljubljanski Fakulteti za matematiko in fiziko, je bil sopotnik v (post)delovno popoldne.
Danijel Andoljšek, reševalec na motorju na Reševalni postaji UKC Ljubljana, predavatelj za nacionalno poklicno kvalifikacij in učitelj na tečajih prve pomoči, vas je spremljal v (post)delovno popoldne. Reševalni motorji so 50% hitrejši od drugih reševalnih vozil: “Vedno se najdejo tudi nepredvidljivi odzivi voznikov na cestah. Na motorju se vseeno vse malo hitreje odvija kot v avtu.”
Simon Krečič je pianist, dirigent in umetniški direktor Opere SNG Maribor. Letos marca je dirigiral štirim slovenskim orkestrom. Včasih smo imeli občutek, da mora biti dirigent avtokrat, zdaj pravi, da je dirigent “bolj demokratični vodja, ki mora imeti vizijo”.
Jana Krivec, šahovska velemojstrica, doktorica psihologije, univerzitetna predavateljica, predstojnica Šole za psihoterapijo na novogoriški Fakulteti za uporabne družbene študije, sopotnica v (post)delovno popoldne.
Petra Škarja – mlada podjetnica, ki s svojimi knjigami in predavanji spodbuja ljudi k samoiniciativnosti, inovativnemu podjetništvu in vsemu, česar nas niso naučili v šoli.