Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Njeno raziskovalno in terpavetsko delo je osredinjeno na preučevanje in preprečevanje samomorilnega vedenja ter promocijo duševnega zdravja. Predavateljica psihologije na mariborski in primorski univerzi, predstavnica Slovenije pri Mednarodni zvezi za preprečevanje samomora.
Zgodbe imajo na neki način terapevtski učinek. Otroci se tako naučijo o čustvih. Če se z njimi spoprimejo že v pravljicah, jih lahko v resničnem življenju lažje predelajo.
Njeno raziskovalno in terapevtsko delo je osredinjeno na preučevanje in preprečevanje samomorilnega vedenja ter promocijo duševnega zdravja: "V času vojn oziroma v vseh večjih kriznih družbenih razmerah je samomorov manj. Takrat je prisotna želja po preživetju, strah pred smrtjo pa se poveča."
Pri preučevanju samomorov igra pomembno vlogo tudi kultura. Če zelo posplošimo, imamo na eni strani to 'italijansko' odprtost, komunikativnost, izražanje čustev, medtem ko so v vzhodni Evropi veliko bolj zaprti.
Njeno raziskovalno in terpavetsko delo je osredinjeno na preučevanje in preprečevanje samomorilnega vedenja ter promocijo duševnega zdravja. Predavateljica psihologije na mariborski in primorski univerzi, predstavnica Slovenije pri Mednarodni zvezi za preprečevanje samomora.
Zgodbe imajo na neki način terapevtski učinek. Otroci se tako naučijo o čustvih. Če se z njimi spoprimejo že v pravljicah, jih lahko v resničnem življenju lažje predelajo.
Njeno raziskovalno in terapevtsko delo je osredinjeno na preučevanje in preprečevanje samomorilnega vedenja ter promocijo duševnega zdravja: "V času vojn oziroma v vseh večjih kriznih družbenih razmerah je samomorov manj. Takrat je prisotna želja po preživetju, strah pred smrtjo pa se poveča."
Pri preučevanju samomorov igra pomembno vlogo tudi kultura. Če zelo posplošimo, imamo na eni strani to 'italijansko' odprtost, komunikativnost, izražanje čustev, medtem ko so v vzhodni Evropi veliko bolj zaprti.
Tomaž Mihelič, pevec, modni agent, pisec, Marlenna iz Sester, vas je spremljal v (post)delovno popoldne. V ležernem ozračju, s prepletom izbranih, kratkočasnih, portretnih, glasbenih in aktualnih vsebin.
Franci Petek, pedagog predšolske vzgoje, doktor geografije, nekdanji smučarski skakalec, vas je spremljal v (post)delovno popoldne. V ležernem ozračju, s prepletom izbranih, kratkočasnih, portretnih, glasbenih in aktualnih vsebin.
Iztok Bončina, predsednik Društva popotnih fotografov in fotoreporterjev, potapljač, astronom, vas je spremljal v (post)delovno popoldne.
Aljoša Harlamov, literarni kritik, urednik, pisatelj in kolumnist, vas je spremljal v (post)delovno popoldne. V ležernem ozračju, s prepletom izbranih, kratkočasnih, portretnih, glasbenih in aktualnih vsebin.
Aleš Kuhar, agrarni ekonomist, predavatelj na ljubljanski Biotehniški fakulteti, vas je spremljal v (post)delovno popoldne.
Sopotnica v (post)delovno popoldne je bila Anita Ogulin, predsednica ZPM Ljubljana Moste Polje.
V (post)delovno popoldne vas je spremljal slikar, grafik, ilustrator in kolumnist Arjan Pregl. Pravi, da se mu ne zdi prav, da je: “pridnost pri nas večja vrednota kot kreativnost ali upiranje sistemu.”
Neža Vilhelm, prof. latinščine in grščine, lektorica, prevajalka in knjigarka, stalna sodelavka na Liffu in Slovenskem knjižnem sejmu, terapevtka pri Ambasadorjih nasmeha, vas je spremljala v (post)delovno popoldne.
Lenarta J. Kučića, novinarja in kolumnista Dela, zanimajo ljudje, ki so veliki strokovnjaki na svojem področju, hkrati pa se jim ob določenih temah zasvetijo oči. Nekoga, ki je sposoben napisati dober odstavek, ne more označiti za nezanimivega.
Anja Čop je mednarodno priznana fotografinja in popotnica, avtorica številnih fotografskih knjig in fotoreportaž, ki sodeluje s slovensko izdajo National Geographic in vodi fotogalerijo v Trstu.
Janja Božič Marolt, soustanoviteljica in direktorica Mediane, Inštituta za raziskovanje trga in medijev, vas je spremljala v (post)delovno popoldne. Foto: Irena Herak
Mina Paš, zdravnica, psihoterapevtka, svetovalka v DrogArtu, sredina sopotnica, vas je spremljala v (post)delovno popoldne: “Vedenje postane odvisnost, ko človeku povzroča škodo, a mora oseba vseeno nadaljevati z njim, čeprav se te škode zaveda.”
Nina Rakovec, filmska in gledališka igralka, članica MGL, sredina sopotnica, vas je spremljala v (post)delovno popoldne.
Aleš Kristančič, vrhunski, tudi v tujini prepoznaven vinar iz Goriških Brd, sredin sopotnik, vas je spremljal v (post)delovno popoldne. V ležernem ozračju, s prepletom izbranih, kratkočasnih, portretnih, glasbenih in aktualnih vsebin.
Sopotnik v (post)delovno popoldne je bil tokrat Peter Svetina, pesnik, pisatelj, slovenist, predavatelj na celovški univerzi, prevajalec.
Režiser Damjan Kozole, sopotnik Danile Hradil Kuplen, vas je spremljal v (post)delovno popoldne.
Peter Musevski, gledališki in filmski igralec, vas je spremljal v (post)delovno popoldne. V ležernem ozračju, s prepletom izbranih, kratkočasnih, portretnih, glasbenih in aktualnih vsebin.
Dragan Barbutovski, eden največjih poznavalcev delovanja evropskih institucij pri nas, med slovenskim predsedovanjem EU uradni govorec, direktor podjetja za strateško komuniciranje, vas je spremljal v (post)delovno popoldne.
Andraž Teršek, ustavni pravnik, pravni filozof, raziskovalec in predavatelj na primorski univerzi, kolumnist in publicist, sredin Sopotnik, vas bo spremljal v (post)delovno popoldne.
Neveljaven email naslov