Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ruski športniki bodo zaradi kazni v Pjongčangu nastopali pod olimpijsko zastavo.
Ruski športniki bodo v Pjongčangu nastopali pod olimpijsko zastavo
Rusija, ki jo je pred tednom in pol doletela kazen nenastopa na prihajajočih zimskih igrah, je sprejela odločitev, ki so jo pričakovali številni. Ruski olimpijski komite je namreč v torek uradno objavil podporo in dovoljenje posamičnim ruskim športnikom, ki se bodo iger udeležili pod nevtralno, olimpijsko zastavo.
Ruskih športnikov, ki bi želeli bojkotirati igre v Pjongčangu, naj sploh ne bi bilo oz. so se o želji nastopiti izrekli tako rekoč vsi, ki imajo pravico do nastopa in neomadeževano dopinško kartoteko. Teh naj bi bilo po napovedih predsednika ruskega komiteja Aleksandra Žukova približno 200, o njihovih nastopih pa bo dokončno odločala posebna komisija Mednarodnega olimpijskega komiteja.
Največ ruskih in mednarodnih športnih oči je v primeru kazni ruski zvezi usmerjenih v najpopularnejšo ekipno panogo zimskih iger, hokej na ledu. Ruska reprezentanca, ena glavnih favoritov za kolajne, bo nastopila na turnirju v Pjongčangu, vendar ostajata odprti vprašanji o njeni postavi in opremi.
Končne odločitve o dovoljenju za nastop v Južni Koreji pa za svoje hokejiste namreč še ni sprejela liga KHL. V njej si kruh poleg nekaj ruskih reprezentantov služi tudi nekaj igralcev drugih reprezentanc, ki se bodo merile na kolajne. Navsezadnje bi bila brez njih zelo okrnjena tudi slovenska izbrana vrsta.
Predsednik lige KHL Dmitrij Černišenko je bil v prejšnjih tednih v svojih izjavah o kazni MOK-a eden od najostrejših ruskih kritikov. Mož, ki je bil pred slabimi štirimi leti vodja organizacijskega odbora iger v Sočiju, je zaradi domnevnega sodelovanja pri ruskem dopinškem škandalu pod drobnogledom mednarodnega komiteja, ki v svoji preiskavi pri hokejistih oz. na hokejskem turnirju v Sočiju sicer ni ugotovil dopinških nepravilnosti.
Liga KHL oz. njena služba za stike z javnostmi si je v sredo privoščila spodrsljaj, ki je povzročil veliko zmede in dezinformacij. Na svoji spletni strani je namreč objavila uradno sporočilo podpore ruskim športnikom, ki bodo nastopili v Pjongčangu – tudi hokejistom -, a kmalu zatem sporočilo umaknila. Medijski center lige je pozneje pojasnil, da je šlo pri objavi sporočila za, citiramo, napako.
Da je prav hokejska reprezentanca tista, za katero bodo Rusi najbolj stiskali pesti, je bilo jasno že pred izrekom kazni, ta pa bo vse skupaj dvignila še na višjo raven. To je s svojimi besedami potrdil tudi Ilja Kovalčuk, eden največjih zvezdnikov ruske reprezentance, ki je izrazil svoje nezadovoljstvo predvsem nad prepovedjo nacionalnih simbolov, ki jih bosta ob kolajnah Rusov zamenjali olimpijska zastava in olimpijska himna.
“Kar zadeva odločitvi o zastavi in himni, je to absurdno in nepošteno. Tega se vsi dobro zavedamo. Ampak smo pošteni in ponosni, v srcu nosimo patriotizem. Vse to nas bi moralo združiti, zbuditi navijače z vseh koncev naše velike države. In če bo vse šlo po sreči, bomo po koncu iger z dvignjenimi glavami stopili pod našo zastavo in zapeli našo himno.” – Ilja Kovalčuk, ruski hokejist
Ruska hokejska zveza sicer pričakuje, da bodo njeni ekipi februarja dovolili nastopati v že izdelanih rdečih uniformah, na katerih kraljuje dvoglavi ruski orel, pa čeprav je Mednarodni olimpijski komite ameriškega proizvajalca športne opreme že prosil za izdelavo nevtralnih dresov.
Ruski športniki bodo zaradi kazni v Pjongčangu nastopali pod olimpijsko zastavo.
Ruski športniki bodo v Pjongčangu nastopali pod olimpijsko zastavo
Rusija, ki jo je pred tednom in pol doletela kazen nenastopa na prihajajočih zimskih igrah, je sprejela odločitev, ki so jo pričakovali številni. Ruski olimpijski komite je namreč v torek uradno objavil podporo in dovoljenje posamičnim ruskim športnikom, ki se bodo iger udeležili pod nevtralno, olimpijsko zastavo.
Ruskih športnikov, ki bi želeli bojkotirati igre v Pjongčangu, naj sploh ne bi bilo oz. so se o želji nastopiti izrekli tako rekoč vsi, ki imajo pravico do nastopa in neomadeževano dopinško kartoteko. Teh naj bi bilo po napovedih predsednika ruskega komiteja Aleksandra Žukova približno 200, o njihovih nastopih pa bo dokončno odločala posebna komisija Mednarodnega olimpijskega komiteja.
Največ ruskih in mednarodnih športnih oči je v primeru kazni ruski zvezi usmerjenih v najpopularnejšo ekipno panogo zimskih iger, hokej na ledu. Ruska reprezentanca, ena glavnih favoritov za kolajne, bo nastopila na turnirju v Pjongčangu, vendar ostajata odprti vprašanji o njeni postavi in opremi.
Končne odločitve o dovoljenju za nastop v Južni Koreji pa za svoje hokejiste namreč še ni sprejela liga KHL. V njej si kruh poleg nekaj ruskih reprezentantov služi tudi nekaj igralcev drugih reprezentanc, ki se bodo merile na kolajne. Navsezadnje bi bila brez njih zelo okrnjena tudi slovenska izbrana vrsta.
Predsednik lige KHL Dmitrij Černišenko je bil v prejšnjih tednih v svojih izjavah o kazni MOK-a eden od najostrejših ruskih kritikov. Mož, ki je bil pred slabimi štirimi leti vodja organizacijskega odbora iger v Sočiju, je zaradi domnevnega sodelovanja pri ruskem dopinškem škandalu pod drobnogledom mednarodnega komiteja, ki v svoji preiskavi pri hokejistih oz. na hokejskem turnirju v Sočiju sicer ni ugotovil dopinških nepravilnosti.
Liga KHL oz. njena služba za stike z javnostmi si je v sredo privoščila spodrsljaj, ki je povzročil veliko zmede in dezinformacij. Na svoji spletni strani je namreč objavila uradno sporočilo podpore ruskim športnikom, ki bodo nastopili v Pjongčangu – tudi hokejistom -, a kmalu zatem sporočilo umaknila. Medijski center lige je pozneje pojasnil, da je šlo pri objavi sporočila za, citiramo, napako.
Da je prav hokejska reprezentanca tista, za katero bodo Rusi najbolj stiskali pesti, je bilo jasno že pred izrekom kazni, ta pa bo vse skupaj dvignila še na višjo raven. To je s svojimi besedami potrdil tudi Ilja Kovalčuk, eden največjih zvezdnikov ruske reprezentance, ki je izrazil svoje nezadovoljstvo predvsem nad prepovedjo nacionalnih simbolov, ki jih bosta ob kolajnah Rusov zamenjali olimpijska zastava in olimpijska himna.
“Kar zadeva odločitvi o zastavi in himni, je to absurdno in nepošteno. Tega se vsi dobro zavedamo. Ampak smo pošteni in ponosni, v srcu nosimo patriotizem. Vse to nas bi moralo združiti, zbuditi navijače z vseh koncev naše velike države. In če bo vse šlo po sreči, bomo po koncu iger z dvignjenimi glavami stopili pod našo zastavo in zapeli našo himno.” – Ilja Kovalčuk, ruski hokejist
Ruska hokejska zveza sicer pričakuje, da bodo njeni ekipi februarja dovolili nastopati v že izdelanih rdečih uniformah, na katerih kraljuje dvoglavi ruski orel, pa čeprav je Mednarodni olimpijski komite ameriškega proizvajalca športne opreme že prosil za izdelavo nevtralnih dresov.
Planica bo od četrtka do nedelje gostila svetovno prvenstvo v smučarskih poletih. Prvotno bi moralo biti marca, a so ga morali takrat ob začetku epidemije odpovedati. Po usklajevanju z mednarodno smučarsko zvezo so se organizatorji odločili, da prvenstvo izpeljejo decembra, kar pa je prineslo nove izzive. Termini zimskih tekmovanj ne omogočajo, da bi tekme v poletih izpeljali v dopoldanskem času, dan pa je decembra precej krajši kot marca in tako je bil pred organizatorje postavljen izziv osvetlitve letalnice. Kako je potekala in zakaj je v teh dneh to ena najbolj pogostih tem v dolini pod Poncami?
Jadralnemu letenju pravijo tudi tihi šport višin. Silhueto letal, ki elegantno drsijo pod oblaki, ujamemo le ob naključnem pogledu v nebo. Malce bližje smo jim, ko se odpravimo v gore in lahko celo pomahamo pilotu, ki nizko nad pobočjem išče termične vzgornike. Odpravimo se višje od najvišjih vrhov pri nas, višje od najvišjih evropskih gora, v višino Himalaje, na katero se je z jadralnim letalom povzpel Luka Žnidaršič in s 7600 metri postavil nov slovenski višinski rekord. Reportažo o podvigu je pripravil Sandi Škvarč.
Tudi decembra vas spodbujamo, da ostanete oziroma postanete gibalno aktivni. Profesorja na Fakulteti za šport Stanko Pinter in Gregor Jurak ter olimpijca Jure Košir in Petra Majdič v oddaji pojasnjujejo, kako pomembno je ostati aktiven ne glede na ukrepe in omejitve ter predstavijo nekaj praktičnih primerov vadbe.
Tudi decembra vas spodbujamo, da ostanete oziroma postanete gibalno aktivni. Na naši Facebook strani smo v ta namen pripravili video vadbo, pri kateri sodeluje doktor Stanko Pinter s Fakultete za šport. Nina Smole in Jure Jeromen se s sogovorniki, med njimi sta tudi olimpijca Jure Košir in Petra Majdič, posvetita predvsem temu, kako ostati aktiven, ne glede na ukrepe in omejitve.
Pia Dukarič je 20-letna Ljubljančanka, ki se je v mladih letih ob gledanju hokejskih tekem navdušila nad tem športom, kmalu še sama začela s treningi, danes pa brani za člansko moštvo Bleda. Njeno hokejsko zgodbo predstavlja Tomaž Langerholz.
V 61 letu starosti je umrl Diego Armando Maradona. Argentinec velja za enega najboljših nogometašev vseh časov. V klubskem dresu je blestel v Neaplju, kjer je Napoli popeljal do krstnega naslova italijanskega prvaka, leta 1986 pa je bil izstopajoč nogometaš svetovnega prvenstva v Mehiki, kjer je svojo reprezentanco popeljal do drugega naslova prvaka. O njegovem vzponu iz skromnega okolja do blišča in bede vrhunskega nogometa, o času, ko je veljal za najboljšega na svetu ter tudi o golih proti Angliji, tistem z božjo roko in tistem slaomu prek polovice igrišča. Podrobneje Luka Petrič. Foto Reuters.
Slovenski judoisti se po skoraj 20 letih z evropskega prvenstva vračajo brez stopničk. Kljub koncu zavidljive serije, ji je treba pozornost nameniti zaradi njene posebnosti.
Prvič je na turnirju najbolj izstopajočih igralcev v sezoni med 21 najboljših nastopil tudi slovenski igralec. Darko Jorgič se je prebil med 16 najboljših, nato pa v izločilnih bojih navdušil v dvoboju z Ma Longom, kljub temu, da je s Kitajskim zvezdnikom izgubil s 4:2 v nizih.
Čeprav slovenske košarkarice čakata še dve kvalifikacijski tekmi, se že pogovarjamo o uvrstitvi na Evropsko prvenstvo prihodnje leto
Primož Roglič je sezono 2020 zaključil z zmago na Vuelti. Martin Hvastija je govoril o nastopih Primoža v letošnjem letu in kako je Tour vplival na njegov nastop v Španiji.
.Tenis je težak ravno zato, ker je toliko različnih okolij, toliko različnioh podlag, ki jih moraš premagati. Odločitev za zamenjavo trenerja je bila sporazumna. Z Robijem Cokanom sta se pogovarjala o ciljih in se odločila, da je za njen tenis bolje, če trenerja zamenja.
Sklop oktobrskih oddaj o rekreaciji zaključujemo s skupinskimi vadbami. Te so se iz telovadnic in vadbenih centrov preselile na splet, kjer vsak lahko najde primerno vadbo zase. Trenerji in vadeči v oddaji pojasnijo, kako najti primerno vadbo, trenerja in motivacijo. Govorili smo tudi o prihodnosti skupinskih vadb.
Goran Dragić je v mehurčku lige NBA preživel dolgih 92 dni, zaradi poškodbe in poraza v finalu ostaja grenak priokus.
Zadostna telesna dejavnost je koristna v vseh življenjskih obdobjih, zato bomo v tokratni oddaji spregovorili o vadbi za starejše. Skrb za redno in dovolj intenzivno gibanje je za starejše bistvenega pomena, s pravilno usmerjeno vadbo pa lahko ohranjajo svojo zmogljivost na ravni, ki jim omogoča samostojno in pestro življenje. O vadbi za starejše in njenih oblikah bodo govorili profesor s Fakultete za šport Vojko Strojnik, udeleženci šole zdravja ter doktor Jaka Strel z ambulante Arcus Medici. V oddaji lahko ujamete tudi nekaj namigov za domačo vadbo.
Konec tedna je v Tacnu potekal svetovni pokal v slalomu na divjih vodah.
V Moldaviji smo po oktobrskih tekmah v ligi narodov pred mikrofon Vala 202 ujeli vratarja in kapetana slovenske nogometne reprezentance Jana Oblaka. Varovanci Matjaža Keka že na petih zaporednih tekmah niso prejeli gola, štirikrat so zmagali, v Moldaviji z visokimi 4:0.
V tokratni oddaji smo na otroških vadbah na Fakulteti za šport preverili, kakšna je najprimernejša vadba za najmlajše. Ponudili bomo tudi kakšen nasvet za gibanje doma.
Po daljšem premoru se med podkaste vala 202 vrača tudi Cepelin. Rokometu smo se v njem prvič posvetili med januarskim evropskim prvenstvom na Švedskem, ko je bila Slovenija četrta, potem pa je hitro prišla korona in prekinitev tekmovanj. Še med epidemijo smo gostili Nikolo Karabatiča, francoskega velezvezdnika tega športa (mogoče hiperlink), ob zagonu nove tekmovalne sezone pa sta nekdanji slovenski reprezentant Jure Natek in Uroš Volk gostila slovenskega selektorja Ljubomirja Vranješa. Mimo januarskega eura ni šlo in mimo korone prav tako ne. Tudi reprezentančni rokomet bo imel verjetno še precej težav, urnik pa je zelo zgoščen.
V jesenski seriji oddaj o rekreaciji se bomo posvetili različnim oblikam vadbe. Najprej smo se odpravili v fitnes, kjer smo s pomočjo osebne trenerke preverili, kakšna oblika vadbe je najprimernejša za rekreativne športnike. Strokovnjakinja za športno prehrano doktorica Nada Rotovnik Kozjek je podala še napotke za pravilno prehrano.
V času, ko država sprejema nove ukrepe za zajezitev koronavirusa se je šport v Sloveniji ujel v zanko pravil mednarodnih zvez in protokolov, ki jih narekuje Nacionalni inštitut za javno zdravje. Šport je večkrat opozarjal na to, da je spregledan v času boja z virusom. Pa je res? Kakšne so prakse v tujini? Kaj so naredile športne zveze za zaščito svojih športnikov in tekmovanj? Kaj smo naredili v tem pogledu v Sloveniji? S čim se soočajo slovenski kolektivi in športniki ki tekmujejo na mednarodni ravni? Odgovore v naslednjih minutah ponujata Aljaž Golčer in Boštjan Reberšak.
Neveljaven email naslov