Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Generalka pred planiškim praznikom, kot bi lahko imenovali smučarsko tekmovanje za pokal Vitranc v Kranjski gori, je uspela. Kot smo že vajeni, so organizatorji uspeli pripraviti odlično progo, sploh v pomladnih temperaturah, spremljevalni program je bil bogat kot že dolgo ne, če sploh kdaj, končno pa smo v finalu lahko spremljali tudi slovenskega predstavnika. Na včerajšnjem slalomu kar dva.
Od leta 2007 na veleslalomih in zadnji dve leti ob slalomskih vožnjah se nam je v Kranjski gori pošteno kolcalo po zlatih časih slovenskega smučanja, ko je 30.000 gledalcev spremljalo tudi dvojno slovensko zmago leta 1986 – Križaj je zmagal, Petrovič je bil drugi. V zelo živem spominu je tudi zadnja slovenska zmaga na domači tekmi, leta 1999 je bil najboljši Jure Košir.
Po tem smo bili že nezadovoljni, če Slovenca ni bilo med deseterico in naša merila so potem iz leta v leto padala, tako da smo bili včeraj celo zadovoljni, da je Matic Skube osvojil 27., Miha Kürner pa prvi dve slalomski točki kariere za 29. mesto. Če bi bila to najstnika, bi bili lahko res srečni in z velikimi pričakovanji gledali v prihodnost, ker pa je prvi star 26 let, drugi pa je še leto starejši, moramo biti realni. Sploh če zapustimo gornjesavsko dolino in se ozremo na letošnjo sezono, ki se je za fante končala že pred finalom – v Meribelu bo nastopil le Miha Hrobat, svetovni mladinski prvak v superveleslalomu.
Številke so neizprosne – lahko govorimo o slabih razmerah, pomanjkanju denarja ali težavah z opremo, ampak le 128 točk v sezoni svetovnega pokala, kolikor so jih skupaj osvojili vsi naši smučarji, je vsemu navkljub zelo zelo malo. Sploh če imamo pred očmi, da je slabo polovico točk, 53, osvojil Klemen Kosi – kot naš najboljši je na 91. mestu v skupnem seštevku. Še 41 točk je prispeval Boštjan Kline, ki je s 13. mestom na smuku v Santa Caterini poskrbel za najboljšo slovensko uvrstitev zime.
Grozljiv je pogled v obe razvrstitvi tehničnih disciplin – na osmih veleslalomih je Žan Kranjec zbral 17 točk, Matic Skube in Miha Kuerner pa po včerajšnjem slalomu na vitranški strmini na devetih tekmah skupaj 8 točk. Samo upamo lahko, da so se iz letošnje zelo težke sezone za naše alpsko smučanje kaj naučili tisti, ki bodo kmalu odločali o tem, kakšna bo podoba trenerskih štabov v prihodnje.
Težko je graditi dolgoročno zgodbo, če trenerji dobijo odpovedi že januarja in imajo potem do konca zime še odpovedni rok, če si morajo tekmovalci in tekmovalke baje sami kupovati tekmovalne drese, ker so uradni iz preslabega materiala in tako naprej. In za to pa res niso krivi smučarji in smučarke. Za ostalo pa so – za premajhno delovno vnemo, za pomanjkanje visokih ambicij in ni čudno, da potem drug drugega tolažijo in se skupaj utapljajo v povprečnosti. Ampak če si morajo priprave delno plačevati sami, potem razumem, da trenerji ne morejo uveljavljati trde roke.
Pa smo spet tam – pri odgovornih na smučarski zvezi, ki morajo poskrbeti za delovne razmere in to takšne, da omogočajo vsaj minimalni standard. Brez teh tudi 100 Massijev ne bo moglo storiti čisto nič. Je pa res, da Massijev ob neurejenih razmerah seveda ne bo – v takšni ali drugačni vlogi – niti blizu smučarske zveze.
Generalka pred planiškim praznikom, kot bi lahko imenovali smučarsko tekmovanje za pokal Vitranc v Kranjski gori, je uspela. Kot smo že vajeni, so organizatorji uspeli pripraviti odlično progo, sploh v pomladnih temperaturah, spremljevalni program je bil bogat kot že dolgo ne, če sploh kdaj, končno pa smo v finalu lahko spremljali tudi slovenskega predstavnika. Na včerajšnjem slalomu kar dva.
Od leta 2007 na veleslalomih in zadnji dve leti ob slalomskih vožnjah se nam je v Kranjski gori pošteno kolcalo po zlatih časih slovenskega smučanja, ko je 30.000 gledalcev spremljalo tudi dvojno slovensko zmago leta 1986 – Križaj je zmagal, Petrovič je bil drugi. V zelo živem spominu je tudi zadnja slovenska zmaga na domači tekmi, leta 1999 je bil najboljši Jure Košir.
Po tem smo bili že nezadovoljni, če Slovenca ni bilo med deseterico in naša merila so potem iz leta v leto padala, tako da smo bili včeraj celo zadovoljni, da je Matic Skube osvojil 27., Miha Kürner pa prvi dve slalomski točki kariere za 29. mesto. Če bi bila to najstnika, bi bili lahko res srečni in z velikimi pričakovanji gledali v prihodnost, ker pa je prvi star 26 let, drugi pa je še leto starejši, moramo biti realni. Sploh če zapustimo gornjesavsko dolino in se ozremo na letošnjo sezono, ki se je za fante končala že pred finalom – v Meribelu bo nastopil le Miha Hrobat, svetovni mladinski prvak v superveleslalomu.
Številke so neizprosne – lahko govorimo o slabih razmerah, pomanjkanju denarja ali težavah z opremo, ampak le 128 točk v sezoni svetovnega pokala, kolikor so jih skupaj osvojili vsi naši smučarji, je vsemu navkljub zelo zelo malo. Sploh če imamo pred očmi, da je slabo polovico točk, 53, osvojil Klemen Kosi – kot naš najboljši je na 91. mestu v skupnem seštevku. Še 41 točk je prispeval Boštjan Kline, ki je s 13. mestom na smuku v Santa Caterini poskrbel za najboljšo slovensko uvrstitev zime.
Grozljiv je pogled v obe razvrstitvi tehničnih disciplin – na osmih veleslalomih je Žan Kranjec zbral 17 točk, Matic Skube in Miha Kuerner pa po včerajšnjem slalomu na vitranški strmini na devetih tekmah skupaj 8 točk. Samo upamo lahko, da so se iz letošnje zelo težke sezone za naše alpsko smučanje kaj naučili tisti, ki bodo kmalu odločali o tem, kakšna bo podoba trenerskih štabov v prihodnje.
Težko je graditi dolgoročno zgodbo, če trenerji dobijo odpovedi že januarja in imajo potem do konca zime še odpovedni rok, če si morajo tekmovalci in tekmovalke baje sami kupovati tekmovalne drese, ker so uradni iz preslabega materiala in tako naprej. In za to pa res niso krivi smučarji in smučarke. Za ostalo pa so – za premajhno delovno vnemo, za pomanjkanje visokih ambicij in ni čudno, da potem drug drugega tolažijo in se skupaj utapljajo v povprečnosti. Ampak če si morajo priprave delno plačevati sami, potem razumem, da trenerji ne morejo uveljavljati trde roke.
Pa smo spet tam – pri odgovornih na smučarski zvezi, ki morajo poskrbeti za delovne razmere in to takšne, da omogočajo vsaj minimalni standard. Brez teh tudi 100 Massijev ne bo moglo storiti čisto nič. Je pa res, da Massijev ob neurejenih razmerah seveda ne bo – v takšni ali drugačni vlogi – niti blizu smučarske zveze.
Konec tedna je prinesel prvi odbojkarski derbi državnega prvenstva med Kamničankami in Mariborčankami, sicer pa se naši najopaznejši klubski predstavniki kmalu predstavijo v novi sezoni mednarodnih tekmovanj.
Slovenski državni prvaki v vaterpolu, člani kranjskega Triglava, so svojo evropsko sezono začeli na Portugalskem. Prvi nasprotnik je bil Apoel iz Nikozije.
Celjski rokometaši so v Ligi prvakov gostili slovito Barcelono, najuspešnejši klub vseh časov v evropskih tekmovanjih.
Slovenski nogometni reprezentanci se po oktobrskem delu kvalifikacij vse bolj nasmiha uvrstitev na evropsko prvenstvo, na katerem je sodelovala le enkrat doslej, in sicer pred 23.leti na turnirju v Belgiji in na Nizozemskem.
Uvodno tretjino državnega nogometnega prvenstva so zaznamovale menjave trenerjev. Vendar ne pri moštvih z dna lestvice, temveč pri vodilnih.
Slovenske rokometašice so odlično začele kvalifikacije za evropsko prvenstvo. Po visoki domači zmagi nad Latvijo, najvišjo doslej v zgodovini, se je reprezentanca v svoji skupini pomerila še z Italijo.
Slovenska nogometna reprezentanca je oktobrski del kvalifikacij za evropsko prvenstvo 2024 začela proti Finski in jih bo že v prihodnjih dnevih nadaljevala na Severnem Irskem.
Onkraj Atlantika se je začela nova sezona najelitnejše hokejske lige na svetu, lige NHL, v kateri že 18. leto zapored igra slovenski zvezdnik Anže Kopitar.
Slovenska nogometna reprezentanca se je zbrala za oktobrski kvalifikacijski tekmi za uvrstitev na evropsko prvenstvo. Tekmi proti Finski in Severni Irski bosta ključni. Z zmago nad obema bi Slovenija odločno zakorakala proti Nemčiji, gostiteljici Eura 2024.
Celjski rokometaši so v četrtem krogu lige prvakov gostili Montpellier, ki ga vodi Patrice Canayer. Legendarni trener je na klopi dvakratnih evropskih prvakov že od leta 1994.
Luka Dončić se z moštvom Dallasa pripravlja na novo sezono lige NBA. V sklopu priprav se je v Španiji pomeril s svojim nekdanjim klubom Real Madridom, prek katerega si je pred leti tlakoval pot čez lužo v svet košarke na najvišji ravni.
Na 10. svetovnem prvenstvu v ragbiju v Franciji se je končal redni del turnirja. V skupinah so prevladovale evropske reprezentance, med osmerico najboljših, ki bo izločilne boje nadaljevala konec tedna, pa je tudi manjše presenečenje.
V Tokiu so se končale olimpijske kvalifikacije v odbojki, s katerimi se je končala dolga sezona za slovensko reprezentanco, ki je uspešno nastopala še v ligi narodov in na evropskem prvenstvu.
Teden enodnevnih kolesarskih klasik na italijanskih cestah se je končal z najslovitejšo dirko po Lombardiji, s katero se je obenem končala letošnja sezona kolesarstva na najvišji ravni.
V Franciji se končuje sezona svetovnega pokala v slalomu na divjih vodah. V slovenskem taboru so bili letos najuspešnejši kanuisti, predvsem zaradi Benjamina Savška, ki je v Londonu postal svetovni prvak.
Nogometaši Olimpije so se v konferenčni ligi predstavili domačemu občinstvu. V 2. krogu rednega dela evropskega tekmovanja so gostili moštvo Slovana iz Bratislave.
Slovenska reprezentanca v dvoranskem nogometu se meri v elitnem delu kvalifikacij za uvrstitev na svetovno prvenstvo, na katerem sicer še nikoli ni igrala.
Kolesarska dirka po treh dolinah Vareseja je ena od znamenitih enodnevnih jesenskih klasik na italijanskih cestah. Čeprav ne sodi na koledar sezone svetovne serije, se je vsako leto udeležijo številni najboljši tekmovalci, med katerimi sta tudi Primož Roglič in Tadej Pogačar.
Ob nedavnem državnem prazniku, Dnevu slovenskega športa, je Banka Slovenije izdala nov zbirateljski kovanec in počastila pomemben dogodek za našo državo. Gre za prvi zlati olimpijski medalji, ki sta ju osvojila veslača Iztok Čop in Luka Špik ter strelec Rajmond Debevec.
Neveljaven email naslov